ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02C371 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av lagstiftning till skydd för franchisetagare. Franchising är en företagsform som vuxit starkt i . finns en lag som reglerar franchisegivarens skyldighet att informera en franchisetagare innan ett avtal träffas. Redan vid tillkomsten av denna lag framhölls att den inte gav ett tillräckligt skydd för den ofta mycket utsatta grupp av småföretagare som franchisetagarna utgör. Det är därför att ta nästa steg för att i någon mån komma tillrätta med de ojämlika förutsättningar som gäller i förhållandet franchisegivarefranchisetagare. Redan i propositionen till lagen framhölls att franchiseavtalen är påtagligt ensidigt utformade i franchisegivarens favör. Det finns ingen reell möjlighet för en franchisetagare att förhandla om eller påverka ett franchiseavtals innehåll. En följd av detta är att franchisetagaren kan påtvingas tvivelaktiga och oskäliga avtalsvillkor. Det är nödvändigt att vässa dagens lagstiftning med verkliga skyddsregler för den svagare parten i ett franchiseförhållande. Inte minst för att komma åt och motverka oseriös verksamhet. Ett tillgodoseende av franchisetagarens självklara skyddsbehov kan inte bara avfärdas med argument som att regelbördan för näringslivet ska minska. Vid en avvägning mellan detta argument och det berättigade kravet på skydd för en svagare avtalspart väger skyddsaspekten tyngst. Skyddslagstiftning för franchisetagare finns bl.a. i , , , , , och . Även har antagit en rekommendation där medlemsstaterna uppmanas att införa lagstiftning om franchising. Fyra områden bland flera där behovet av en skyddslagstiftning är nödvändig är: Ett centralt krav när det gäller franchising är frågan om en förhandlingsrätt för franchisetagare och deras organisation. Franchisetagare måste ges en reell möjlighet att påverka sin avtalssituation. Bestämmelser om uppsägning av avtalen samt ekonomisk kompensation vid inlösen av inventarier, varulager etc. Skiljeklausul är obligatorisk i ett franchiseavtal. Detta förstärker ojämlikheten i ett franchiseförhållande. En franchisetagare kan då inte gå till allmän domstol för att få en tvist löst utan har i praktiken ingen möjlighet att processa eftersom denne löper risken att få betala hela kostnaden för skiljedom i normalfallet uppgår kostnaden till . I standardavtalen som franchisegivare tillhandahåller finns flera bestämmelser som kan betecknas som oskäliga, t.ex. regler om viten som är så utformade att endast franchisetagaren drabbas av vite vid avtalsbrott, bestämmelser som ger franchisegivaren ensidig rätt att ändra eller lägga till moment i franchiseavtalen utan att detta först diskuterats eller godkänts av franchisetagaren. Det finns alltför många exempel på missbruk där enskilda personer har råkat i stora ekonomiska svårigheter till följd av illa genomtänkta eller bedrägliga franchisesystem för att lagstiftaren ska kunna sitta overksam. bör därför till regeringen framföra behovet av lagstiftning.
mot · GX02C372 · 2009-09-30 00:00:00 — Ett Nationellt register för testamenten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt register för testamenten. administrerar det där alla har möjligheten att meddela om de är villiga till att donera sina organ efter döden eller inte. bildades , och styrelsen är utsedd av regeringen. är värdmyndighet för . Registret gör det möjligt för var och en att försäkra sig om att den enskildes vilja verkligen kommer till sjukvårdens kännedom om en donation skulle bli aktuell. De anhöriga behöver inte heller fundera över vad den avlidne egentligen hade för sista önskan på området. När det gäller testamenten finns det inget motsvarande nationellt register. Vissa begravningsbyråer erbjuder förvisso förvaringstjänster men långt ifrån alla använder denna tjänst. När en person avlider kan det därför finnas flera testamenten på olika fysiska platser, kanske ett i ett förvaringsfack på banken och ett annat i en byrålåda hemma. Risken för långa, uppslitande och kostsamma arvstvister är därmed stor. har behandlat denna fråga och ansett att det finns skäl att inrätta ett nationellt register för testamenten. Enligt uppgift ska ha genomfört en utredning som föreslagit att det ska bli möjligt att registrera ett testamente i ett nationellt testamentsregister. Förslaget överlämnades till för och inget tycks ha hänt. Jag anser därför att regeringen ska återkomma till med ett förslag på en obligatorisk registrering av testamenten.
mot · GX02C387 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om muddring i småbåtshamnar. Utmed långa kust har vi många småbåtshamnar som bidrar till försörjning av kustbefolkningen. De är också en förutsättning för det rörliga båt- och friluftslivet. Fiskeriverksamheten längs kuststräckan i södra är redan starkt hotad av reglering av fisket och har svårt att få ekonomin att gå ihop. Båtlivet i våra skärgårdar är dessutom en viktig del av vårt kulturella arv och människor har sedan generationer berikat sitt friluftsliv med småbåtsverksamhet. bestämmelser om hur muddring får utföras är mycket stränga och orsakar stora kostnader för ägaren av hamnen. Varje hamn måste med jämna mellanrum muddras. I södra bör detta ske så ofta som på grund av den omfattande sanddriften. Kontrollerade massor bör t.ex. kunna dumpas ute till havs. Kustkommunerna har mycket svårt att bära de ökande kostnaderna, men slutar man att muddra blir detta ytterligare ett dråpslag för den redan mycket pressade fiskerinäringen. I kommer vissa småbåtshamnar att växa igen och betydande delar av båtlivet försvinna om man slutar att muddra. Kommunerna eller båtklubbarna anser sig inte ha råd att bära de ökande kostnaderna för muddring. Jag anser därför att bör ses över och att bestämmelserna om muddring utformas så att kostnaderna blir rimliga och gör att det viktiga båtlivet längs vår långa kust kan bestå.
mot · GX02C400 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivisering av planprocessen samt minskade möjligheter för kommunerna att detaljreglera byggandet. infördes några förändringar i som är ett steg i rätt riktning. Att göra små förändringar som bl. a. tak över terrassen eller en större friggebod om högst utan att söka bygglov blev då möjliga. En ny reviderad plan- och bygglag kommer också troligtvis snart att införas, varför man bör ta hänsyn till ytterliggare förenklingar. PBL är i många stycken en bra lagstiftning. En lagstiftning som ger utrymme för kommunerna själva att definiera och utforma den lokala geografins utseende beträffande bygg- och detaljplaner. Tyvärr ger detta också utrymme för beslut som tar i anspråk och som varken är långsiktiga eller ändamålsenliga. Planprocessen måste således effektiviseras och det borde ges mer utrymme för individen själv att bestämma över mindre detaljer. Eftersom PBL är en lag som i mångt och mycket tillåter kommunerna själva att bestämma över hur bygg- och detaljplanen ska se ut ställer det höga krav på kommunens beslutsfattare. Kommunpolitiker och handläggare har ett stort ansvar över att en korrekt och ändamålsenlig tillämpning av PBL sker som varje kommun har en egen uppfattning om vad detta innebär för den egna kommunens räkning. Därför är det bra att regeringen nu initierat en kompetenshöjning för alla dem inom stat, och kommunen som arbetar med PBL. Med en bättre kunskap om lagen och hur ansvarsfördelningen mellan stat, länsstyrelser och kommuner ser ut bör emellertid en förkortad handläggningstid kunna utkrävas. Ytterliggare effektiviseringar av planprocessen kan också öka människors möjligheter att själv bestämma över sitt boende och sina tillbyggnader. Detaljregler begränsar också byggandet då det är tidskrävande och onödiga icke ändamålsenliga handläggningar tar tid från andra mer väsentliga ärenden. En begränsning av kommunens möjligheter att detaljreglera till förmån för människors möjlighet att bestämma själva är därför eftersträvansvärt. Regeringen bör därför omgående se över möjligheten att införa ett tak för hur handläggningar av bygglovsansökningar får ta. Regeringen bör också göra en översyn över möjligheten för kommuner att detaljreglerera för att undvika att byggandet begränsas.
mot · GX02C405 · 2009-09-15 00:00:00 — Ägarlägenheter i befintliga äldre bostadsfastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ägarlägenheter ska kunna bildas även i befintliga äldre bostadsfastigheter. fick en ny bostadsform. Då infördes ägarlägenheter vid sidan av hyresrätten och bostadsrätten. Ägarlägenheter innebär större mångfald och valfrihet i boendet och ökar bostadsbyggandet. I många situationer kan det vara en fördel att kunna skifta boende beroende av situation. En ägarlägenhet innebär att man faktiskt äger sin lägenhet. I en bostadsrätt äger man en del i en förening och det är krav på att den som innehar bostaden också bor i den. Vill man hyra ut i andra hand krävs föreningens godkännande. En ägarlägenhet är man fri att hyra ut till vem man vill och har också möjlighet att renovera och bygga om på ett sätt man inte har i bostadsrätt eller hyresrätt. Ägarlägenheter kan inte bildas genom ombildning av befintliga bostadsfastigheter, utan enbart i samband med nyproduktion. Med nyproduktion avses från grunden nyuppförda byggnader, tillbyggnader i form av ägarlägenheter ovanpå befintliga byggnader och äldre byggnader som byggts om till flerbostadshus. Regeringen skrev i propositionen (prop. 2008/09:91) att frågan om ägarlägenheter ska kunna bildas även i befintliga flerbostadshus skulle övervägas i ett senare skede. Ett huvudsakligt skäl till varför regeringen inte utsträckte beslutet om ägarlägenheter även till det befintliga bostadsbeståndet var att det då inte fanns tillräckligt erfarenheter av vilka konsekvenser ägarlägenheter skulle ha på bostadsmarknaden. vet vi att ägarlägenheter har mottagits positivt. Stora aktörer bland bostadsbyggarna har aviserat att de vill bygga ägarlägenheter och en del har redan börjat bygga. Det finns en efterfrågan för ombildning av ägarlägenheter även i existerande äldre bostadsfastigheter. Det saknas inte längre tillräckliga erfarenheter för att begränsa ägarlägenheter till enbart nyproduktion. Erfarenheter från andra länder visar att ägarlägenheter innebär större valfrihet för konsumenterna, och det kan innebära att man får större rörlighet och att marknaden fungerar mer effektivt. Ägarlägenheter leder till fler småskaliga uthyrare av bostäder. är det bästa exemplet där av hyreslägenheterna utgörs av ägarlägenheter. Ägarlägenheter kan också vara en bra sparform för den som vill ha avkastning i form av en hyra. I länder med ägarlägenheter som och är det ett vanligt sätt att investera för att få ett månatligt tillskott till pensionen. För att öka valfriheten och öka rörligheten på bostadsmarknaden bör ägarlägenheter därför kunna bildas även för befintliga äldre bostadsfastigheter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02C407 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att bevara förköpslagen. Regeringen har låtit utvärdera förköpslagen och dess tillämpning. Skälet är att undersöka möjligheterna för att avskaffa lagen ett ställt moderatkrav. I en nyligen beslutad lagrådsremiss går regeringen på samma linje som utredningen 2008:75 Ägande av förvaltning av hyreshus och föreslår att lagen avskaffas. Lagen har till syfte att underlätta kommunernas planering för att undvika att man kommer i konflikt med kommuninvånare och markägare. I sin rapport, Utvärdering av förköpslagen (1967:868), har man också kommit fram till att lagen bör behållas men förenklas. Kommuner och Landsting befarar i sitt yttrande över utvärderingen att ett upphävande av förköpslagen skulle leda till att kommunerna i större utsträckning skulle tvingas att förvärva mark med stöd av expropriationslagen (1972:719) och (1987:10). Det skulle naturligtvis skapa fler och större konflikter men dessutom medföra ökade kostnader för samhället. De förslag till förenklingar av lagen som föreslår tillsammans med de av Kommuner och Landsting framförda förslagen skulle säkerligen förenkla handläggningen på flera punkter, men ett avskaffande skulle bara skapa nya problem och behov av andra lagändringar.
mot · GX02C408 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bilmålvakter. En hel del personer har satt i system att strunta i kostnader för sina bilar. De betalar inte bilförsäkring, parkeringsböter, trängselavgifter m.m. Enligt tidningsuppgifter finns det personer som är skyldiga samhället för denna typ av förseelser. Totalt lär sådana skulder uppgå till 1miljard kronor. Myndigheterna kan inte driva in avgifterna då bilarna har registrerats på personer utan inkomster och andra utmätbara ägodelar, så kallade målvakter. Bilarna finns inte heller i deras närhet. Det finns personer, ofta missbrukare eller kriminella, som på detta sätt mot betalning är ägare till tiotals bilar som de själva inte använder utan enbart står som ägare för. Detta är en orimlig situation. Därför måste frågan om registrering av bilägare och ägarbyten för bilar ses över.
mot · GX02C414 · 2009-09-28 00:00:00 — Barns rätt till vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ingen förälder ska ha möjlighet att neka sitt barn vård. har en föräldrar rätt att stoppa sjukvård till sina barn, om inte den andra föräldern har enskild vårdnad om barnet. Och sedan lagstiftningen ändrades har enskild vårdnad blivit alltmer sällsynt: av alla separerade föräldrar har gemensam vårdnad om sina barn. Dagens lagstiftning som kräver att båda föräldrarna är överens för att vård ska kunna ges, lägger hinder i vägen för barn som behöver hjälp. Det borde vara en orimlighet i dagens . Barns rätt till vård är ovillkorlig. Barn har rätt till bästa uppnåeliga hälsa och sjukvård. Barn som har utsatts för övergrepp har rätt till stöd och rehabilitering. Var och en av vårdnadshavarna till ett barn ska ha rätt att söka till hälso- och sjukvård samt till stödinsatser och utredande samtal enligt socialtjänstlagen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02C415 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i införa en särskild regel som utesluter från vårdnaden om gemensamma barn den förälder som mördat eller på annat straffbelagt sätt bragt den andre föräldern om livet. Barn står som regel under vårdnad av båda sina föräldrar. Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en god fostran tillgodoses (6 kap. 1 och 2 §§ ). Barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge (6 kap. 2 a § ). Om barnet står under vårdnad av båda föräldrarna och en av dem dör, ska den andra föräldern ensam ha vårdnaden (6 kap. 9 § ). Denna regel gäller även om den ene föräldern mördat eller på annat straffbelagt sätt bragt den andra föräldern om livet. Detta är en fullständigt orimlig ordning. Ingen hänsyn tas här till vilka katastrofala följder som detta medför för barnet. Inte heller beaktas krav att barnets bästa alltid ska sättas i främsta rummet. Jag menar att i sådana här fall ska en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet utses av socialnämnden i barnets hemkommun. Detta måste klargöras genom en särskild lagregel i . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02C426 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om namnlagen. kan man inte ha två efternamn om man gifter sig. Ett av efternamnen blir därför mellannamn. Det innebär att ett gift par där båda väljer att behålla sitt gamla namn inte får samma namnföljd. Det tycker jag är fel. Jag tycker därför att man ska se över namnlagen. Båda namnen borde ha samma status.
mot · GX02C427 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av faderskapspresumtionen. måste de som är sambo gå till för att bekräfta faderskap. Det behöver inte gifta som presumeras vara föräldrar till barnet. Man bör likställa sambo med gifta i den delen. Många upplever det som förnedrande att bekräfta faderskap när man kanske varit sambo . Därför bör man se över lagen som reglerar faderskapspresumtionen.
mot · GX02C428 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om problemet med korta krediter på mobil eller Internet. Kronofogden registrerade över 23 000 ansökningar om obetalda skulder för sms-lån. Betalningsföreläggandena på grund av obetalda sms-lån ökar alltså kraftigt. Ungdomar är kraftigt överrepresenterade. Räntan är flera . Systemet är en riktig skuldfälla för unga. Kronofogden bedömer vidare att av alla snabblån leder till betalningsanmärkningar. Regeringen måste göra något för att ta detta problem på allvar. Det går inte att hänvisa till att arbete pågår. Närmare 150000 svenskar beräknas ha hamnat hos kronofogden på grund av sms-lån innan regeringen lyckas få fram ny lagstiftning som reglerar sms-låneföretagen. Vad som krävs är snabba åtgärder för att begränsa snabblånens skadeverkningar och skydda unga från att hamna i en skuldfälla. Exempel på vad som kan göras direkt är att skärpa bestämmelserna i konsumentkreditlagen, sätta sms-låneföretagen under tillsyn, införa betänketid för konsumenten vid sms-lån och ge utbildningsprogram i privatekonomi för ungdomar.
mot · GX02C429 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olika aktiebolagsformer. Det minsta beloppet för att kunna starta ett privat aktiebolag är . En statlig utredning av har undersökt möjligheterna för en förändring av lagen så att det endast ska krävas i startkapital. Det är ett steg i rätt riktning för att underlätta för uppfinningsrika personer att starta företag utan att riskera hela sin privatekonomi. Synen på företagare som stora kapitalägare med stora inkomster är helt fel. I är en stor majoritet av företagen små eller medelstora. av dessa är aktiebolag. En effektiv och enkel lagstiftning angående aktiebolagen kan ändra detta så att vi får fler företagare, och fler företagare som inte behöver riskera hus och hem för att förverkliga sina idéer. En form av aktiebolag som bör övervägas att skapas är att inte kräva något aktiekapital alls för att få starta ett bolag. Genom att sätta gränsen vid skulle många fler starta aktiebolag. Företaget skulle då ha speciella regler som reglerar vinstutbetalningar, och man ska inte få ta ut någon vinst ur företaget innan man har i aktiekapital. Detta kan till exempel ske genom fondemissioner med vinsten som företaget har genererat eller att man får fram kapital efter att själva bolaget har bildats. Jag anser att det är av högsta vikt att det ges möjlighet att skapa aktiebolag i enlighet med den beskrivna modellen.
mot · GX02C430 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förvärvslagen. Förvärvslagen har funnits . Den har till syfte att hindra spekulation i hyresfastigheter och hålla olämpliga fastighetsägare borta från hyresmarknaden. Förhandsprövningen är att förvärv av hyresfastigheter först anmäls till den kommun som fastigheten är belägen i och sedan, om berörd kommun begär det, sker en tillståndsprövning hos . Förvärvstillstånd kan vägras om köparen saknar ekonomiska och praktiska möjligheter att klara skötsel och förvaltning, eller om köparen har misskött förvaltning av hyreshus och köpt och sålt fastigheter i snabb takt. Utredningen 2008:75 Ägande av förvaltning av hyreshus anser att lagen har spelat ut sin roll. Det tillstyrkas också av en lagrådsremiss. Resultatet blir att värdar som exempelvis är åtgärdsförläggande av eller till och med under tvångsförvaltning kan få köpa hyresfastigheter. Utredningen vill kompensera detta med att det ska gå att lättare genomföra tvångsförvaltning. Men varför laga när skadan redan är skedd? Är det inte bättre att förhindra att skadan uppstår? Vi anser att det senare är ett bättre sätt att hantera denna fråga på. Det är därför viktigt för hyresgästernas trygghet och boendemiljö att regeringen skrotar förslaget om att ta bort förvärvslagen.
mot · GX02C431 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas rätt till en god bostad till en rimlig kostnad. Försäljningarna av kommunalt ägda bostäder och omvandlingen till bostadsrätter pågår för fullt i många kommuner. Det är bostäderna i de attraktivaste områdena som säljs först. Följden blir att hyresbostäderna försvinner från dessa områden. Risken är uppenbar för ökad social, etnisk och ekonomisk segregation på bostadsmarknaden. Utöver omvandlingen av allmännyttiga hyreslägenheter till bostadsrätter pågår i vissa kommuner även en utförsäljning av stora bostadsbestånd till privata fastighetsägare. Den minskade andelen allmännyttiga hyresrätter leder till att de nytillkommande på bostadsmarknaden kommer att få ökade svårigheter att få en första bostad. Hyresrätten är viktig för bostadsmarknaden. Tyvärr försvagas dess ställning på många platser runtom i landet. Hyresrätten är ett bra alternativ i livets olika skeenden. Människor ska självklart få välja vilken boendeform de vill ha. Vi är positiva till att folk väljer att köpa en bostadsrätt. Men det innebär inte att vi är positiva till att allmännyttiga bolag ska ombilda hyreslägenheter till bostadsrätter särskilt inte i områden som är ensidigt dominerade av bostadsrätter och detta till vrakpris som förskingrar skattebetalarnas medel. Det finns en marknad för dem som vill köpa bostad. Dessutom är hyresrätten central för att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Vill man sätta jobben först måste man investera i hyresrätten. Kommuner och näringsliv måste samverka så att det finns jobb och bra kommunikationer i staden samt en väl fungerande dialog med de boende. Det är viktigt att man inte blundar och tror att mångfald sker av sig själv. Det är mycket viktigt med blandade upplåtelseformer i varje bostadsområde. Men det innebär inte att vi tycker att man ska ombilda hyreslägenheter för att nå målsättningen. Vi anser att man kan bygga bostadsrätter i samma område där det finns många hyreslägenheter. Där det finns många villor eller bostadsrätter är det lika viktigt att bygga hyresrätter. Genom att man medvetet väljer att bygga blandat får vi mångfald i boendemiljön. De allmännyttiga bostadsföretagen har en central roll att spela för att vi ska nå målet om allas rätt till en god bostad till en rimlig kostnad. Deras uppdrag är fortfarande att bygga och förvalta bostäder utifrån en långsiktig självkostnadsprincip. Bostadspolitiken måste nu återupprättas. Marknaden kan inte på egen hand ta ansvar för alla de krav som dagens samhälle ställer på bostadspolitiska insatser. Allmännyttan måste utvecklas, inte avvecklas. Bostadsbyggandet måste öka rejält så att de bostadspolitiska målen uppfylls.