ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N284 · 2009-10-02 00:00:00 — Enklare inlämning av uppgifter för företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en uppgiftskravsinspektion för samordning av näringslivets uppgiftslämnande till myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett referensregister över näringslivets uppgiftslämnande bör inrättas. Företagens regelbörda utgör en såväl ekonomisk som arbetsam belastning på det svenska näringslivet. Ett viktigt inslag i regelbördan för företag är de många uppgifter som ska lämnas in till ett stort antal svenska myndigheter. För att förenkla inlämningen av sådana uppgifter och förhindra att företagen tvingas lämna in samma uppgift till olika myndigheter bör ett samordningsorgan inrättas. har därför i en utredning föreslagit att en uppgiftskravsinspektion ska inrättas, som ska besluta om åtgärder som gör att företagens uppgiftslämnande förenklas och begränsas, exempelvis genom att man återanvänder redan tidigare insamlad information. För att detta arbete ska bli verksamt behöver också ett referensregister införas som registrerar näringslivets uppgiftslämnande och innehåller referensinformation om de uppgiftskrav myndigheterna har och den information de därför samlar in. Genom inrättande av en uppgiftskravsinspektion kan få en väg in till myndigheterna och uppgiftsinlämningen kan både minskas och förenklas. En ytterligare fördel är att risken minskar för att företagen oavsiktligt missar informationskrav från myndigheter och därmed belastas med onödiga avgifter.
mot · GX02N285 · 2009-10-01 00:00:00 — Legalisering av söktjänster på Internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till lagändring som innebär att söktjänster på Internet legaliseras. har i regeringsformen en mycket bra princip för fördelning av makten där domstolarna tolkar lagarna och riksdag och regering stiftar dem. Det har uppkommit mycket debatt i om olika domslut och debatten är viktig och bra. Utifrån riksdagsperspektivet är det dock viktigt att vi håller oss ifrån att kritisera enskilda domar som sådana och istället tar fasta på hur lagarna borde vara utformade för att få ett för samhället så önskvärt resultat som möjligt. Internet är mer och mer en del av det liv många lever i . De flesta i har också som grundprincip att det som är lagligt på Internet ska vara lagligt utanför Internet och tvärtom. Internet är en del av verkligheten precis som kvarterspizzerian är en del av verkligheten. Förhoppningsvis går kvarterspizzerian att nå via Internet och Internet att nå på kvarterspizzerian. Det har dock visat sig att lagstiftningen, utefter de domslut som uppkommit, ibland inte är perfekt utformat för att ta fasta på Internets naturliga del i världen . Telefonkataloger i är inte olagliga även om företag och privatpersoner som förekommer i dem i vissa fall har begått, begår eller kommer begå handlingar som är just olagliga. På samma sätt är det inte heller olagligt att referera till en olaglig handling eller ge en vägbeskrivning till någon som frågar efter en svartklubb. I ett demokratiskt land är det viktigt att det finns yttrandefrihet och möjlighet att diskutera det mesta utan att alltför mycket är kriminaliserat. Med bakgrund av ovanstående anser vi det naturligt att begär att regeringen återkommer med ett lagförslag där det framgår att det i är lagligt att bedriva söktjänster på Internet. Det är inte rimligt att det just på Internet ska vara olagligt om det händer att träffar i en sökning refererar till personer som för tillfället begår handlingar som anses olagliga, lika lite som det är olagligt att i en telefonkatalog referera till dem.
mot · GX02N286 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera avregleringarna av de statliga bolagen. har avregleringar skett inom såväl posten som taxibranschen, telefoni, energi, flyg, järnvägen och apotek. Avregleringar kan vara ett medel för staten att lösa de strukturella och ekonomiska problemen. Avregleringar kanske också kan vara ett sätt att nå likvärdig god och fungerande service i hela landet för medborgarna. För att ta reda på det bör avregleringarna utvärderas. Det är tid för en sammanhållen utvärdering av de avregleringar som genomfördes . Det är angeläget inte minst utifrån konsumenternas perspektiv att utvärdera servicen, kvalitén, tillgängligheten och prisutvecklingen. Under har hela järnvägssektorn i genomgått en kraftig och snabb förändring. hade SJ:s ansvar för banorna övergått till . anpassades persontrafiken till ett delvis avreglerat förhållande. Arbetet med en avreglering pågår såväl nationellt som internationellt. Att bedriva järnvägstrafik innebär att ansvara för ett storskaligt, kapitalkrävande och stort trafiksystem. Det är svårt att jämföra järnvägens förutsättningar med andra branschers. Järnvägsdrift är en egen unik verksamhet och ett strategiskt instrument i samhällsbyggandet. Därför krävs ett långsiktigt planeringstänkande. undersökningar visar att bland annat inom posten finns en ökad vilsenhet hos kunderna på grund av en försämrad servicenivå. Inom elbranschen dominerar nu ett fåtal bolag och produktionskapaciteten har minskat . Elräkningarna har blivit allt krångligare medan elavbrotten blivit fler. Undersökningarna ger signaler om att behovet av uppföljning är stort. Det är viktigt för framtidens mål och vägval när det gäller det statliga ansvaret, verksamheten, driftformen och ägandet.
mot · GX02N287 · 2009-10-01 00:00:00 — Konkurrenskraftig elproduktion för industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att investera i konkurrenskraftig elproduktion. En god och säker tillgång till billig energi är en förutsättning för den svenska industrins konkurrenskraft och därmed också för vår fortsatta tillväxt. Flertalet prognoser om elförsörjning pekar mot att ny elproduktionskapacitet kommer att behövas i . Men har den tunga industrin i våra huvudsakliga konkurrentländer , och lägre elpriser än den svenska. Detta försämrar den svenska konkurrenskraften. Vårt ekonomiska välstånd och vår tillväxt bygger till stor del på att vi utnyttjar teknikens landvinningar och på att tekniken utvecklas. Men för att detta ska göras möjligt behövs stora investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som utvecklad vattenkraft vid sidan av komplement som vindkraft. En mer avancerad industri med högre förädlingsvärde innebär i många fall också att det krävs mycket el. Den svenska energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången till billig energi för fortsatt industriell utveckling och tillväxt. Ytterst sett är det regelverket och marknadens signaler som måste skapa ett klimat som inbjuder till ersättnings- och nyinvesteringar. Investeringar i ny elproduktionskapacitet är i allmänhet kapitalintensiva som ledtiderna för beslut är långa. Förändringar när det gäller konkurrenstryck samt villkor för skatter och tillståndsgivning påverkar företagens situation och kostnader, och blir därmed avgörande för beslut att investera eller ej. Den energipolitik som bedrivs i går dock stick i stäv med detta genom att den med politiska styrmedel hindrar långsiktighet och nytänkande. Detta gynnar inte tillväxten. Höjningar av fastighetsskatten för vattenkraft får liknande konsekvenser. Utan stabila spelregler vågar aktörer inte investera eller reinvestera i vattenkraften som är en ren och effektiv energikälla och dessutom uppfyller alla krav på förnybarhet. Traditionellt sett har relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd som kräver transporter, vägts upp av historiskt låga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel även måste staten ge tydliga signaler i energipolitiken och garantera långsiktiga villkor. Risken finns annars att den tunga industrin, med dess hundratusentals direkta och indirekta arbetstillfällen, börjar lämna landet och flera av de industriella nyinvesteringar som var självklara att göra i , hamnar utomlands. Därmed riskeras också arbetstillfällen i hela , vilket inte bara är en tragedi för de drabbade utan också är ett hot mot den svenska välfärden. Framtidstron hos industrin i skulle öka om långsiktighet och stabila villkor för energikostnaderna fick vara ledord i energi- och skattepolitiken. Det är företagens uppgift att investera för att möta framtidens expansionsmöjligheter men det är politikernas uppgift att se till att företagen vågar investera.
mot · GX02N289 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av ett system med s.k. royaltylån för att underlätta övergående finansieringsproblem i nyetablerade företag. De flesta av dagens bidrags- och stödsystem riktat till nyföretagande syftar till att värdera dels effekter på skapandet av nya arbetstillfällen i det egna företaget, dels effekten av investeringar i maskiner eller byggnader. Företag vars verksamhet i första hand får effekter på arbetstillfällen hos underleverantörer av olika slag värderas ej på samma sätt. Under en etableringsfas är risken större i dessa företag än andra att finansieringsproblem uppstår. Detta bland annat för att nuvarande stödformer inte överbryggar de problem med finansieringen som kan uppstå temporärt till dess att en balansräkning skapats. Ett sätt att klara en svacka av detta slag kan vara införandet av s.k. royaltylån. Dessa typer av lån kallas ibland också för mjuka krediter. Det är lån som förbättrar balansräkningen på sådant sätt att andra finansieringsmöjligheter, exempelvis via bank, öppnar sig. Royaltylån ska betalas tillbaka, men vikten läggs inte i första hand på att ta ut avkastning från långivarens sida. Skälet till lånet är att samhället därigenom vill bidra till att skapa tillväxt. Motivet är därmed detsamma som för övriga stödformer. En tänkbar organisation för att administrera lån av detta slag kan vara . I så fall bör en funktion som har till uppgift att bedöma och följa upp utvecklingsintensiva företag i skedet innan banken vanligtvis medverkar inrättas. För att tillräcklig kompetens ska finnas att tillgå bör denna funktion byggas upp på nationell nivå.
mot · GX02N290 · 2009-10-01 00:00:00 — Jämställdhet vid försäljning av statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid försäljning av statliga bolag bör se till att jämställdheten i dessa behålls. Regeringens mål är att alla statliga företag som verkar på konkurrensutsatta marknader, vilket motsvarar större delen av värdet i den statliga bolagsgruppen, ska säljas ut. Utförsäljningarna är en usel affär för staten. Inga som helst ekonomiska eller rationella grunder till varför utförsäljningarna nu måste genomföras har ännu anförts av regeringen. Regeringens utförsäljningar grundar sig därmed helt och hållet på ideologiska argument, staten ska inte äga. Detta innebär att de ideologiska skygglapparna har fått ersätta rationella och ekonomiska överväganden. Detta kommer med all sannolikhet att stå de svenska skattebetalarna dyrt. Jag ska här ta upp jämställdhetsaspekten på utförsäljningarna. Statliga bolag har varit de mest jämställda när det gäller företag i . De har varit våra flaggskepp om vi ser till jämställdhetsaspekten. Men vid den borgerliga regeringens utförsäljningar av statliga bolag finns risken att jämställdheten inom bolagen går förlorad. År av jämställdhetsarbete kan därmed slås sönder. Därför är det angeläget att man vid försäljningar av statliga bolag ser till att vidmakthålla den redan befintliga jämställdheten i bolagen även efter en försäljning. Regeringen bör överväga vilka åtgärder som kan vidtas så att de framgångar som har uppnåtts på jämställdhetsområdet kan vidmakthållas när statliga bolag säljs.
mot · GX02N291 · 2009-10-02 00:00:00 — CSR-licensiering i mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över stöd till de mindre företagens CSR-arbete. Sociala insatser, miljöengagemang och satsningar på hälsa blir en allt viktigare fråga för dagens företag. Det benämns CSR, Corporate Social Responsi-bility. Det finns ingen anledning att betvivla att engagemanget är äkta, men självklart drivs företagen också av insikten att ett ansvarsfullt företagande är bra för framtida investeringar och vinster. Alldeles oavsett vad motivet är bör staten uppmuntra och stödja att företagen är beredda att ta ett ökat ansvar för till exempel miljön eller sina medarbetares hälsa. Statens stöd bör i första hand inriktas på de mindre företagen, främst de företag som är verksamma på den internationella marknaden. De saknar i regel de resurser som storföretag har att lägga ned på detta viktiga arbete. Regeringen bör därför se över möjligheterna att understödja mindre företags arbete med en eventuell CSR-licensiering.
mot · GX02N292 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mentorer för småföretagare. Socialdemokratins mål är ett i kreativ förnyelse där var och en av oss får möjlighet att växa och utveckla sin fulla potential. Med snabb tillväxt av nya jobb och företag ökar de möjligheterna. Det behövs en rad åtgärder för att stimulera nyföretagandet och få fler entreprenörer. Många tvekar att starta ett företag. Ett skäl kan vara att de inte anser sig ha tillräckliga kunskaper eller erfarenheter för att ta ett så stort steg. Av de företag som väl startas läggs många ned efter det att de har startat. Det behövs många olika åtgärder för att fler ska vilja och våga bli företagare och för att företaget ska bli livskraftigt. En viktig åtgärd är att satsa på mentorer för nya företagare. Det innebär att erfarna företagare hjälper nya företag under inledningsskedet. Sedan bara har mentorskap för företagare i organiserad form visat sig vara en framgång, lokalt till och med en succé, i svenskt näringsliv. Mentorskapet ser olika ut i olika delar av , allt från privata konsulter som tar betalt för sitt mentorskap, via universitetens alumni- och inkubatormentorskap till en helt ideell verksamhet av allt från lokala aktörer till . Forskningen kring mentorskapets effekter på det lokala näringslivet är obefintlig och bör vara en uppgift för de regionala högskolorna. nationella mentorprojekt har i stort fungerat bra men har också uppvisat brister och begränsningar. En begränsning ligger i målgruppen, det vill säga nystartade företag inte äldre än . En annan begränsning ligger i att gärna gör arbetet självt internt. När startar ett program i ett län söker man inte alls samverkan med befintliga aktörer som redan driver program, exempelvis högskolor och kommunala näringslivsenheter. En tredje begränsning ligger i att mentorskapet i bara är ettårigt. bör överväga åtgärder så att ideellt mentorskap i finansierat av staten även görs tillgängligt för företag äldre än . Regeringen bör vidare överväga att ska samverka med lokala aktörer för att optimera sina resurser. Ett exempel på att detta inte har skett är från mitt eget län . Där var den lokala mentorsgruppen Seniorresurs i och villig att driva arbete på länsnivå. beslut att sköta arbetet själv ledde till en onödig försening för de företag i länet som behövde mentorer. Genom lokal samverkan blir också program mer flexibelt och behovsstyrt.
mot · GX02N293 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn görs av konsekvenserna av strukturförändringar relaterade till geografiska myndighetsplaceringar. Hela skall leva. Det är en slogan som är lätt att måla upp i teorin, men svårare att omsätta i praktisk handling. Det finns tecken som visar att utvecklingen tyvärr inom enstaka områden går stick i stäv med vad som ligger i linje med uppsatta ambitioner. Tydligt är att centraliseringsiver med hög frekvens blockerar framväxten av ett klimat som vitaliserar alla landsdelar. Detta får följden att det blir en snedfördelning mellan länen som slår hårt och skapar obalanser då ambitionen är att möta de utmaningar som uppstår inom service, sysselsättning och ekonomiska sektorer. Frustrationen över att den egna bygden utarmas på arbetstillfällen går inte att ta miste på. Mot denna bakgrund är det viktigt att staten när det gäller placering av myndigheter gör en avvägning som kan betraktas som rimlig. Statlig närvaro är en garant för regional utveckling sett utifrån flera parametrar. Det är på gång en omfattande resursöverföring mellan länen, vars konsekvenser regeringen inte borde bortse ifrån. Myndighetsutövning och service till länsinnevånarna i t ex län blir sämre än i andra län, i synnerhet i jämförelse med län dit verksamheten förs. blir av med både socialtillsyn och trafikärenden och dessutom försvinner länsrätten. Detta är särskilt allvarligt då det är långa avstånd till de orter dit det flyttas. Det går inte att pendla, alltså uppstår även avvecklingskostnader. Mer pengar försvinner än det som fanns när verksamhet bedrevs, vilket tillsammans med avvecklingskostnaderna gör att även folk som arbetar inom andra sektorer som inte är föremål för verksamhetsflytt måste sägas upp. Det är olyckligt att denna koncentration görs nu innan den statliga regionala organisationskommittén har lagt sitt förslag om ny indelning av landsting och regioner. Med tanke på nuvarande läge sett ur ett sysselsättningsperspektiv är detta inte utveckling som kan anses vara långsiktigt sund. Det optimala vore att finna balans som gör att helhetsgreppet gynnar och stimulerar alla delar av landet. Mot bakgrund av detta är en rimlig ordning att strukturförändringar genomförs på basis av en konsekvensanalys som tar ett omfattande helhetsgrepp och noggrant belyser alla aspekter av respektive förändring.
mot · GX02N306 · 2009-10-02 00:00:00 — hänsyn vid tillämpning av minerallagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hänsyn vid tillämpning av minerallagen. Minerallagen är en lag som reglerar intressen som bedöms vara av värde för samhället i stort och är som sådan en mycket stark lag. Minerallagen omfattar förutom en lång rad mineralslag även andra naturresurser som olja och gasformiga kolväten, däribland naturgas. På grund av hur lagen är utformad begränsas den enskilda kommunens, eller markägarens, möjligheter att råda över den egna marken. Har en exploatör fått rätt från högre ort, det vill säga Bergsstaten, innebär det att de som närmast berörs inte har mycket att sätta emot så länge inte exempelvis rätten till en provborrning fälls vid miljöprövningen. För de skånska kommunerna aktualiseras problemet när man nu drabbas av att det genomförs provborrningar efter naturgas. Bergstaten har givit sitt godkännande, men det finns lokala invändningar. Lagen är skriven från perspektivet att mineral- eller i detta fall naturgasutvinning står över andra värden. I det skånska fallet finns viktiga natur- och kulturmiljöer att ta hänsyn till. Jag vill uppmana regeringen att undersöka om det går att genomföra förändringar i minerallagen som medger ett större mått av regionalt och lokalt inflytande över beslutsprocessen.
mot · GX02N307 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om invandring och handel. Diskussionen om invandring till tenderar att ofta fokusera på de eventuella kostnader som den kan tänkas medföra. Istället borde vi ta fasta på vilka positiva effekter invandringen kan ha för . Ett samband som har börjat uppmärksammas är invandringens inflytande på utrikeshandeln. Sambandet är ju egentligen uppenbart men finns det siffror på vad det betyder för den svenska ekonomin. En ekonom vid har lagt fram forskning som visar att en 10-procentig ökning av invandrare från ett specifikt land ökar export till och import från landet . Forskaren påpekar vidare att sambandet mellan invandring och utrikeshandel är starkare i än i andra länder där man gjort motsvarande studier. För ett litet exportberoende land är det här mycket intressanta fakta. Slutsatsen vi kan dra är att staten borde i högre utsträckning än vad som sker använda de kunskaper och den kompetens som invandrargruppen i besitter. Arbete har påbörjats som syftar till att ta vara på invandrade entreprenörers kompetens. Handelsminister har gett i uppgift att skapa ett nätverk med företag som kan tänkas vara intressanta. Detta är mycket bra. Jag vill även påpeka vikten av att redan tidigt uppmärksamma möjliga personer. Man skulle till exempel tänka sig att när Arbetsförmedlingen validerar nyanlända invandrare och flyktingar även kan undersöka om de skulle kunna ingå i handelsnätverk. Därför anser jag att det är viktigt att regeringen tar ett brett grepp på frågan och undersöker hur vi på bästa sätt kan använda entreprenörer och andra relevanta personer med invandrarbakgrund som dörröppnare för svensk utrikeshandel. Reza Khelili Dylami (m)
mot · GX02N309 · 2009-10-01 00:00:00 — Företag för jobb, trygghet, välstånd och ekonomisk tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att underlätta för företag att starta och växa. Företag skapar jobb, trygghet, välstånd och ekonomisk tillväxt. Det är framgångsrika och välmående företag som lägger grunden för ett framgångsrikt och välmående samhälle. Men företagen som finns överlever inte och de nya företagen startas aldrig om inte villkoren för dem är goda. är det för svårt att starta och driva företag. Det finns ingen enskild insats som skulle göra svenskt företagsklimat till världsbäst. Det krävs flera åtgärder. Men en viktig insats är att ta bort politiska hinder för företag i form av regler och byråkrati. All erfarenhet visar att företagandet frodas som mest i miljöer där hinder undanröjs och politiker avstår från att agera trädgårdsmästare. Vi politiker bör sträva efter att förbättra klimatet för företag. Det går inte att slå sig till ro eftersom tiderna förändras och med dem förutsättningarna och villkoren. Vi bör även gräva oss djupare in i problematiken med att för få startar och driver företag. Kvinnor startar företag i mindre utsträckning än män. Andelen kvinnliga företagare i ligger i det absoluta bottenskiktet i . Det går tre kvinnliga företagare på tio manliga i . En stor andel kvinnor jobbar inom vård och omsorg och av dem skulle vilja starta företag inom sin bransch. Men privata initiativ inom vård, skola och omsorg de branscher där många kvinnor verkar ses med misstro från vissa håll. Kvinnliga företagare har en stark ställning inom den privata tjänstesektorn, särskilt när det gäller tjänster som inte säljs till företag. Det är ofta tjänster som det är kostsamt att sälja, vilket riskerar att resultera i att köparna istället avstår helt från att köpa tjänsten eller att tjänsten köps svart. Det är därför vi inom den borgerliga alliansen vill införa ett skatteavdrag för de tjänster av denna typ som utförs i hemmet. Det är också viktigt att vi tillåter alla de kvinnor att starta eget som bara har en arbetsgivare att arbeta hos. Vi tror att många av dem som arbetar och sliter i vården eller omsorgen skulle uppskatta möjligheten till att få bli sin egen chef, eller att kanske gå ihop ett gäng och ta över verksamheten. Det finns inget som talar för att tillväxtmöjligheterna inom till exempel sjukvården skulle vara sämre än i de mansdominerade branscher som gynnats från politiskt håll. Lågt kvinnligt företagande betyder i längden en förskjutning av både resurser och makt bort från kvinnor. Genom att öka andelen kvinnliga företagare skulle fler förfoga över den makt, det inflytande och de resurser som kommer av att leda ett framgångsrikt företag. Ökat entreprenörskap bland svenska kvinnor skulle helt enkelt öka både graden av jämställdhet och välståndet i .