mot · GX02A448 · 2009-10-01 00:00:00 — Andra, särskilt de s.k. papperslösa tvingas arbeta under näst intill slavliknande villkor. Gruppen som helhet är dessutom hänvisad till de sämst avlönade jobben och är överrepresenterad i gruppen med otrygga anställningsförhållanden. Diskrimineringen av funktionshindrade liknar den som bygger på etnicitet. Skillnaden är den att medan papperslösa invandrare i hög grad utnyttjas av skrupelfria privata arbetsgivare så hänvisas många funktionshindrade till skyddat arbete av olika slag. Med det påstår vi inte att skyddat arbete är dåligt. Tvärtom är det många som behöver den typen av arbete av sitt arbetsliv. Problemet är att många hamnar där för gott trots att meningen är att det skyddade arbetet ska leda till att de allra flesta ska kunna slussas ut på den öppna arbetsmarknaden. Till det finns flera orsaker. Men det finns utan tvekan också en strukturell diskriminering som innebär att funktionshindrade i hög grad utestängs från arbetsmarknaden. Att verka för sunda och säkra arbetsplatser och förebygga ohälsa är den viktigaste uppgiften i arbetsmiljöarbetet. Arbetet med att förebygga olyckor har högsta prioritet. Det finns ett klart samband mellan god hälsa och minskade olycksrisker. Människor som mår bra är mer uppmärksamma och klartänkta när det gäller att vidta åtgärder och minimera risken för olyckstillbud. Företagshälsovården spelar en mycket viktig roll i sammanhanget. Förebyggande regelbundna hälsoundersökningar bör finnas för alla anställda oavsett bransch eller arbetsgivare. Det finns ingen tvingande lagstiftning om företagshälsovård. Alla borde inse vinsterna med regelbundna hälsokontroller. Allt färre har tillgång till företagshälsovård. 1995 hade tillgång till företagshälsovård. 2007 är det nere i . Det strider mot arbetsmiljölagens krav på sunda och säkra arbetsplatser. anser att regeringen bör tillsätta en utredning som syftar till att fler på arbetsmarkanden ska få tillgång till företagshälsovård. Egenkraft och egenkontroll är viktiga beståndsdelar, men det måste också finnas resurser och en ledning som bidrar till utveckling av hälsofrämjande insatser. Hälsofrämjande arbete på arbetsplatserna hör samman med ett hälsosamt liv. Hälsofarliga arbetsplatser ger problem för livet vid sidan om arbetet. Hälsofrämjande arbetsplatser bidrar till en bra folkhälsa. Hälsofrämjande arbete måste integreras i det kontinuerliga och systematiska arbetsmiljöarbetet. Tillfälliga insatser och projekt ger inga långsiktigt hälsofrämjande resultat. Varaktighet och framförhållning är nyckelord för att nå och bibehålla god hälsa. Hälsokontroller är bra, men än viktigare är det med friskvårdsåtgärder. Inte minst för dem som har ett stillasittande jobb. Vi är inte skapta för att sitta fastlåsta framför en dataskärm. Vi behöver regelbunden motion och fysisk aktivitet som håller i gång muskelmassan och smörjer kroppens leder. Kultur är ett relativt nytt och spännande inslag i friskvårdsinsatserna som behöver utvecklas och spridas. Kan sedan kultur och fysiska aktiviteter kombineras i friskvården så kan vi odla både kropp och själ. Regering och riksdag bör understödja hälsofrämjande insatser och beteenden. anser att regeringen bör utreda att införa avdragsrätt för cykelresor till och från jobbet samt för kostnader för friskvård.