ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02T382 · 2009-10-01 00:00:00 — Förtydligande av begreppet inhägnat område tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att i lagtexten om framförande av fordon förtydliga begreppet inhägnat område. finns det en uppsjö av motordrivna fordon för barn, som definieras som lekfordon. Många av dessa uppfyller inte kraven för att definieras som lekfordon, därför attde har förbränningsmotor eller går fortare än /h. Dessa fordon klassificeras enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner som t.ex. moped, motorcykel eller terrängskoter. Sådana fordon har blivit populära i och med att utbudet har ökat och priset gått ner. Tyvärr finns det allt för stora kunskapsbrister i vad som gäller för användandet av fyrhjulingarna med förbränningsmotor. Många tror att man kan köra dem hemma i trädgården om man bara har staket, eftersom lagen säger att sådana fordon kan köras inom inhägnat område. Allt för många kör sina motordrivna lekfordon också på gatan där de bor. Detta är naturligtvis anledning till irritation bland de boende på grund av buller och avgaser. Dessutom utsätter unga förare sig själva och andra för betydande olycksrisker, när sådana här fordon körs på lokalgator. Det är uppenbart att det finns stora tolknings- och gränsdragningsproblem med vad som avses med inhägnat område. Dessutom råder det stor okunskap om gällande regelverk exempelvis hos försäljare, lokalpolis och kommun. Också andra myndigheter som , och gör helt olika bedömningar om regelverket och vad som avses med inhägnat område. I och med att den här typen av fordon ökar i antal är det uppenbart att lagtexten om framförandet av fordon och begreppet inhägnat område måste förtydligas. har behandlat en likalydande motion lagd av mig . Av utskottets behandling framgår att det finns ett stort antal författningar som behandlar frågan om inhägnat område, men att det inte i någon av dem finns närmare angivet vad som avses med begreppet. Det saknas även myndighetsföreskrifter till ledning för tolkningen, varför frågan ytterst avgörs i en domstolsprövning. Utskottet har även noterat att rättspraxis varierar och därför har utskottet förståelse för kravet på definition av begreppet inhägnat område. Trots det skjuter utskottet frågan ifrån sig och förväntar sig att Transportstyrelsen ska begära förtydligande i frågan. Enligt min mening är det en uppgift just för ett riksdagsutskott att ta initiativ till ändring av lagen när den är bristfällig, otydlig eller i behov av ändring av annat skäl. Därför bör nu ge regeringen till känna behovet av precisering av begreppet inhägnat område i lagtexten om framförande av fordon.
mot · GX02T384 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en eventuell utbyggnad av . De nordostliga delarna av , inkluderande kommunerna , är en mycket expansiv region såväl befolkningsmässigt som ekonomiskt. För att denna expansion ska fortsätta och regionen utvecklas är det viktigt att regionen har en väl fungerande infrastruktur. I dagens läge är infrastrukturen för kollektivtrafik i nordöstra delen av länet mindre utbyggd än i övriga delar av länet. För att åtgärda denna brist spelar en central roll. har genomgått en omfattande upprustning som resulterat i kortare restider och förbättrad komfort. Dock finns det fortfarande problem som måste åtgärdas. Stora delar av banan är enkelspårig, vilket är kapacitetsbegränsande och utgör en flaskhals för tågtrafiken på banan. Tidtabellen är oregelbunden och tågmöten vid stationer är tidsödande och gör trafiken störningskänslig. När det gäller kollektivtrafikresandet för nordostsektorn är det betydligt lägre än i länet totalt och beräknas även vara det 2030. För resor inom sektorn är kollektivtrafikandelen . Motsvarande andel beräknas till . Detta enligt den förstudie som SL har gjort inför en eventuell kapacitetsförstärkning av . En idé som framkommit, men som inte ligger inom ramen för SL:s förstudie, är att ett stickspår från till bör byggas. Detta för att förbättra tillgängligheten till från kommunerna i den nordostliga delen av länet. Denna trafik sker till största delen med bil. Det vore önskvärt att växla över en del av denna biltrafik till kollektivtrafik istället. Det skulle vara intressant att utreda kostnader och vinster med ett spår till . Att bygga ut kapacitet är något som skulle vara önskvärt ur flera olika perspektiv miljömässigt, ekonomiskt och ur tillgänglighetssynpunkt. Vi behöver en utbyggd kollektivtrafik i den nordostliga delen av länet för att kunna möta framtidens utmaningar. Därför skulle det vara intressant om regeringen kunde se över möjligheterna att bygga ut kapacitet.
mot · GX02T389 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investeringar i i första hand på sträckan BrunfloSveg. Nuvarande status på mellan och håller i stort samma standard vad gäller axeltryck som det övriga nationella järnvägsnätet, STAX (största tillåtna axeltryck). Däremot innebär låg bärighet på sträckan BrunfloSveg (STAX) att möjligheterna till ökning av godstrafik på denna del begränsas. Eftersom detta avsnitt av utgör en mycket viktig del i hela systemet är investeringar för höjd bärighet av avgörande förutsättning för Inlandsbanan AB:s möjligheter att uppfylla förutsättningarna i avtalet med staten. Låg bärighet på sträckan BrunfloSveg gör att inte kan nyttjas optimalt i det nationella järnvägssystemet. Därmed begränsas på ett avgörande sätt möjligheterna att leva upp till de regionalpolitiska målen. skär genom en stor del av landets skogsråvarutillgångar som , och , kommer att vara av stor betydelse för såväl skogsindustrins som energisektorns behov av förnybar råvara. är den enskilt största godskunden på banan i . Planerna i innebär en kraftig investering för att producera briketter, pellets, elektrisk kraft, värme och etanol. Ett sammanhållet järnvägsstråk genom inlandet är av största betydelse för att skapa förutsättning för tillväxt. avlastar det den hårt belastade järnvägen efter kusten. Företagen behöver billiga och miljöinriktade transporter, i synnerhet i . För att skall fungera som en integrerad och komplett del av det nationella järnvägsnätet krävs, i det korta perspektivet, att investeringar för bärighetshöjande åtgärder samt medel för styrningssystem kan göras i första hand på sträckan BrunfloSveg. Vi kan emellertid nu konstatera att upprustningen BrunfloSveg inte finns med i förslaget till nationell plan för 20102021. Det enda som har hänt är att själva anslagit för att påbörja införandet av nytt trafikledningssystem, vilket innebär en första finansiering avseende förtätning av så att full kontakt kan fås längs banan. Det är en åtgärd av säkerhetskaraktär. Men vad händer sedan? Det behövs ytterligare ca för att få till ett nytt trafikledningssystem, vilket inte kommer till stånd enligt gällande plan. Detta är naturligtvis ohållbart. Vi anser att är ett verktyg i landets energiomställning för att klara klimatproblemen. Därför skall banan ses som en viktig del i nationella järnvägssystem. Banan täcker en tredjedel av svensk skogsmark vid tilltransporter . Vi anser också att fortsatt införande av nytt trafikledningssystem bör garanteras samt att medel till bärighetshöjningen mellan BrunfloSveg bör anvisas.
mot · GX02T391 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om färjetrafik till och från . Goda kommunikationer till och från är nödvändiga för att ön ska kunna ha en god utveckling. En god färjeförbindelse är därför väldigt viktig för såväl invånare som det gotländska näringslivet. Bra och säkra person- och godstransporter till fastlandet med rimliga priser är av största vikt för gotlänningarna och de gotländska företagen. Det handlar emellertid inte enbart om den bofasta befolkningens behov utan lika mycket om behoven hos våra sommar- som deltidsboende invånare som för dem som planerar konferenser, turistresor som för högskolans verksamhet och näringsliv med flera. Det handlar således om att ge förutsättningar för en positiv utveckling för hela . En angelägen utgångspunkt är att biljettpriset inte ska överstiga kostnaden för motsvarande sträcka på väg, men givetvis handlar det också om tidtabell, kvalitet och turtäthet. För att åstadkomma en positiv regional utveckling på är en väl fungerande färjetrafik nödvändig. En god tillgänglighet i turtäthet, biljettpriser och kvalitet är faktorer som mer än något annat har betydelse för utveckling och tillväxt. Färjetrafiken är oerhört viktig för utveckling som kommun, län och region. Statens ansvar och insatser för färjetrafiken till och från måste ses lika mycket som en näringspolitisk satsning som en trafikpolitisk fråga. beslutade regeringen att ta bort de begränsningar kring Gotlandstrafiken som funnits , vilket gör det möjligt att i stort sett vem som helst som har en passagerarfärja med besättning och som klarar uppställda krav kan gå in och trafikera . Beslutet behöver inte vara negativt då det också ger möjlighet att kombinera utlandstrafik med att också angöra för vidare inrikestrafik. Nackdelen kan i detta bli att lycksökare går in och plockar russinen ur kakan och den i så fall ökade konkurrensen kan leda till att tappar trafik under icke lönsamma perioder. Det är nu oerhört viktigt att riksdag och regering slår fast att färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad för nyttjande i övriga landet. Staten har ansvar för att det finns likvärdiga transportmöjligheter i hela landet, och det gäller även . får i detta avseende inte ges sämre villkor än övriga landet.
mot · GX02T392 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbyggnad av bredband. Allt fler av samhällets kommersiella tjänster sköts genom datorer. De har också stor betydelse för tillgången till samhällsinformation och övrig information, kulturupplevelser, medier och som debattforum. Därför säger lagen om elektronisk kommunikation att alla ska ha funktionell tillgång till Internet. Tillgång till bredband i glesbygd är särskilt viktig på grund av de långa avstånden till samhällets service och borde därför vara en självklar del av den svenska infrastrukturen. Så är det tyvärr inte. Teleoperatörerna skyller på dålig lönsamhet och att ingen tar ansvar för utbyggnaden av denna viktiga infrastruktur. Svenska staten är största svenska aktieägare i , som genom sitt dotterbolag har ansvar för det fasta telenätet. Stora investeringar är gjorda med framdragning av optokabel till många telestationer runt om i , där en del inte är utbyggda med ADSL-nod som skulle möjliggöra att glesbygdsbefolkning fick tillgång till bredband genom telefonjacket. Eftersom de privata teleoperatörerna inte tar ansvar för ADSL-utbyggnad på de telestationer som är fiberanslutna, bör staten tydligare använda sitt ägarinflytande i för att tillförsäkra tillgång till bredband via ADSL i hela landet.
mot · GX02T393 · 2009-10-01 00:00:00 — Elektrifiering av från till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för elektrifiering av från till . Gruvverksamheten i inland växer genom etablering av nya gruvor och genom nya fynd som kommer att innebära ytterligare etableringar . Tillsammans med andra industrietableringar, t.ex. biobränsle, leder detta till ökade transporter ned till kusten, bl.a. till hamnarna för vidare transport med fartyg. Att flera av dessa transporter kan ske på järnväg är både effektivt och miljövänligt. Dessutom handlar det också om säkerhet. Mycket av godset till och från gruvorna är förutom malm och mineraler också kemikalier och annat liknande, tyngre material. Huvuddelen av från Norra stambanan till , sträckan HällnäsStoruman, är inte elektrifierad . Det är ett stort hinder för utveckling av såväl varutransporterna som persontrafiken, inte minst med tanke på att snart är klar att tas i bruk. Investeringar i järnvägar liksom ombyggnader är kostnadskrävande. I perspektivet av att negativt miljöpåverkande verksamhet måste prissättas och att sådana kostnader tenderar att öka när kunskapen blir större om vilka förluster som drabbar samhället är det viktig att vidta åtgärder för att så långt som möjligt eliminera sådana miljö- och klimathot. Med den inriktning som bl.a. gruvverksamheten fått i inland och de förhoppningar som knyts till mineralutvinning framöver borde sträckan HällnäsStoruman elektrifieras. är en stor leverantör av elenergi, varför länets elproduktion i större omfattning borde kunna användas till miljövänliga transporter också i det egna länet.
mot · GX02T395 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbyggnad av tågtrafik. Vi känner alla till att vägtrafiken står för ett stort slöseri med fossila bränslen. Det är ett slöseri, som det inte finns utrymme till. Massbilismen globalt kräver mer biobränslen än jordens resurser kan uppbringa. På kort sikt kan inte heller introduktionen av elbilar lösa problemen, då tyvärr av elen i härstammar från energikällor som inte är förnybara, såsom kol och kärnkraft. Det enda rätta är att de storskaliga satsningarna görs på kollektivtrafiken med bas av energisnål spårtrafik. Detta är en satsning som är avgörande för att minska vägtrafiken. Det krävs möjlighet till fler och billigare tågresor på gamla och nya banor. Byggande av spårvägar i fler svenska städer borde övervägas. Vi behöver även satsa på utvecklad busstrafik, som länstrafikhuvudmännen måste pressa ner priserna för kollektivtrafiken. Vi kan inte ha det så att det ofta är billigare att ta bilen än att ta tåget. Istället för avreglering och privatisering av kollektivtrafiken skall möjligheten till ett sammanhållet system med gemensam finansiering ses över för att uppnå det ovan skrivna.
mot · GX02T396 · 2009-10-01 00:00:00 — Snabbtågstrafik på sträckan ÖstersundUmeå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en framtida järnvägsförbindelse mellan och . Samarbetet mellan de nordligaste länen blir allt viktigare. har de fyra nordligaste länen, , , och sitt regionsjukhus i . Samarbetet och kontakterna mellan länen har också blivit allt intensivare allt sedan blev medlem i EU. Men kommunikationerna mellan länen har inte förbättrats i motsvarande grad. Komforten på de bussar som nyttjas för patienter som ska till och från är inte den bästa. Med tåg skulle komforten öka avsevärt. Det är inte ovanligt att sammanträden och konferenser som är gemensamma för de fyra nordligaste länen förläggs till , det vill säga utanför regionen. En dyr lösning som borde gå att göra billigare. Vi i vill fullfölja arbetet med att få en bra och stabilt underhållen järnvägstrafik på sträckan ÖstersundUmeå. Det kräver en upprustning av banan via SollefteåNyland och ut mot . Syftet med denna förbindelse är att förbättra kommunikationerna för sjukresor som inte kräver ett uttalat vårdbehov, resor för studier, tjänsteresor samt viss arbetspendling. Det är viktigt att här skilja mellan resor på hela sträckan ÖstersundUmeå och kortare resor. Ett visst men troligen litet lokalt resande inom kan förekomma. Det mest omfattande resandet finns troligtvis när det gäller hela sträckningen för ovan nämnda resande, men även ett omfattande pendlingsresande mellan SollefteåÖrnsköldsvik och ÖrnsköldsvikUmeå är troligt. Föreningen arbetar med denna fråga, och vi anser att staten bör stödja deras verksamhet för att möjliggöra en effektiv spårtrafik mellan och .
mot · GX02T397 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en östvästlig transportkorridor. Tillväxt och företagande är beroende av goda kommunikationer, inte minst i landets mellersta och norra delar. Fungerande infrastruktur och transportlösningar behövs för såväl inomregionala som andra kontakter nationellt och internationellt. För att kunna knyta ihop kommuner till större regioner och uppnå bredare arbetsmarknad och ökad service är behovet av nya kommunikationslösningar och vidgade pendlingsmöjligheter stort. Exportindustrin behöver kostnadseffektiva transporter till viktiga kontinentala marknader liksom till dem som håller på att växa fram kring södra och östra och i . Effektiva godstransportnät måste därför på ett bättre sätt samordnas på transnationell nivå med kompletterande regionala och lokala länkar. Vi är övertygade om att förbättrad infrastruktur när det gäller både järnvägen och E14 mellan våra länder har stor strategisk betydelse för utvecklingen av vår region. Vi menar att hela den östvästliga axeln SundsvallÖstersundTrondheim har stor betydelse för vår gemensamma utveckling. Det gäller både godstrafik och persontrafik. En satsning på detta stråk borde därför inte bara vara av regionalt intresse utan i högsta grad också av nationellt intresse. Från hamn finns både väg och järnväg till och vidare till hamnarna i . finns förhoppningsvis en färjelinje för godstransporter till finska Kaskö, som i sin tur har kopplingar till östra , , och i . Denna transportkedja har flera begränsande länkar (missing links) som måste åtgärdas för att man skall kunna åstadkomma ett fungerande samspel. Detaljerna framgår av de handlingar som överlämnats till regeringskanslierna i de tre länderna. Ytterligare satsningar på bland annat triangelspår vid för effektiv koppling till järnvägen längs planeras och mellan och är klar. Vi är angelägna om att transporterna inte enbart sker i den dominerande nordsydliga riktningen, utan även i östvästlig där med sina hamnar utgör en viktig del. Både för och för är närheten till och kontakterna med Trondheimsområdet en viktig, och delvis underutnyttjad, resurs. För att uppnå ett sammanhängande väl fungerande järnvägssystem behöver nu Meråkerbanan moderniseras. Meråkerbanan utgör en flaskhals för utveckling i flera sammanhängande godstransportsystem. Bland annat finns planer på ett sammanhållet godstrafiksystem efter slingan GöteborgOsloTrondheimÖstersundÅngeGöteborg. Efter denna sträckning är det endast Meråkerbanan som inte är elektrifierad, vilket medför högre transportkostnader då omväxling till diesellok måste göras för denna bandel. Utöver de nu pågående och kommande investeringar som görs i vägar och järnvägar i vår region är det viktigt att regeringen upptar förhandlingar med och regeringar om ett gemensamt program för långsiktiga satsningar på denna östvästliga korridor.
mot · GX02T398 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en utbyggnad av spårvägnät i och andra städer. Stora levande städer med tät befolkning behöver en kollektivtrafik som är anpassad efter behoven. Så har vi det tyvärr ingenstans i . I då vi var ovetande om smältande glaciärer gjorde många städer sig av med sitt spårvägnät. med facit i hand kan vi konstatera att det var dumt gjort. Prioriteringen att låta massbilismen gå före både människa och miljö var felaktig. Kostnaden att bygga tunnelbana är enorm, och ju högre miljökrav, ju högre kostnader. Vi ska självklart fortsätta satsa på tunnelbanan, men för att kunna tillmötesgå de krav som ställs på en fungerande lokaltrafik som på allvar kan konkurrera med bilismen i städerna behöver vi tänka längre och agera snabbare. Vi behöver bygga ett stort och brett fungerande nät av spårväg i våra stora städer, framför allt i . Med stöd av ovanstående föreslås att det tillsätts en utredning för at se över hur vi ska gå tillväga för att snabbt få till en massiv utbyggnad av spårväg.
mot · GX02T400 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avveckling av Gotlandstillägget till och från . Goda kommunikationer är avgörande för utvecklingsmöjligheter som en trygg och stabil plats för näringslivsetableringar och varuproduktion. Den färjetrafik som bedrivs fungerar bra. Genom det statliga transportstödet till färjetrafiken på subventioneras såväl person- som godstrafiken. Utöver detta stöd subventioneras dessutom godstrafiken enligt ett särskilt system med högstprisreglering och ett s.k. Gotlandstillägg, vilket innebär att taxan för godstransporter till eller från ska motsvara taxan för en transport av motsvarande längd i landet i övrigt. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, har haft regeringens uppdrag att analysera det system med ett s.k. Gotlandstillägg och en högstprisreglering som tillkom för att främja godstransporter till och från . Detta system har utretts ett flertal gånger, och de olika utredarna har i stort kommit till samma slutsats, nämligen att tillägget och högstprisregleringen bör avskaffas. Argumenten mot det rådande systemet handlar främst om att detta inte går att överblicka eller kontrollera och att det därför inte går att säga vilka effekter det får för och resten av landet. lämnade myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, sin rapport om det s.k. Gotlandstillägget till uppdragsgivaren . Tillväxtanalys föreslår att systemet med Gotlandstillägget avskaffas. Skälen för detta är flera, bl.a. anser man att systemet motverkar en konkurrens på lika villkor på transportmarknaden, att möjligheter till insyn i hur systemet fungerar inte finns och att effekterna därmed inte kan utvärderas. Tillväxtanalys tar sin utgångspunkt i att behöver stabila, förutsägbara och effektiva transporter för att nå en god regional utveckling och långsiktigt hållbar tillväxt och ser som sin uppgift att analysera och utforma rekommendationer för omprövning och effektivisering i syfte att stärka förutsättningar och utvecklingskraft. Tillväxtanalys anser att en lämplig tidpunkt för att avskaffa dagens system kan vara i samband med den nya avtalsperioden för färjetrafiken . Fram till dess menar att det är viktigt med en avreglering under ordnade former och att olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för konkurrens vidtas. Jag anser att det för del är viktigt och nödvändigt att frågan snart får en långsiktig, stabil och hållbar lösning. Detta anser jag att bör ge regeringen till känna.
mot · GX02T402 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga om E20 till fyrfältsväg. måste det göras viktiga satsningar för framkomligheten, säkerheten och tillväxten. Många företag i är beroende av snabba kommunikationer för sin utveckling och konkurrenskraft. Där har bland annat trafiksäkra och pålitliga transporter en stor betydelse. Det är viktigt att kapacitets- och standardbrister i infrastrukturen inte hämmar den ekonomiska tillväxten. E20 uppfyller inte alls företagens krav rörande leveransprecision och säkerhet. Att bygga ut hela E20 till fyrfältsväg är därför en viktig förutsättning för företagen i , men också för att ekonomi ska kunna växa. Den första ombyggda sträckan, den mellan och , som beslutades under den förra mandatperioden, står nu klar. Men det är nödvändigt att fortsätta på den inslagna vägen och snabba på kommande projekt. Som exempel kan nämnas sträckan förbi och trafikplatsen i . Hela E20 spelar en viktig roll i det euroepiska vägnätet genom sin betydelse som förbindelselänk mellan och . För att främja ekonomisk tillväxt, minska regionala skillnader och främja utvecklingen på landsbygden behövs bra infrastruktur i hela landet. Bra kommunikationer och goda förutsättningar för företagen ökar möjligheterna för tillväxt och fler jobb. Därför måste E20 ges en god och bred standard hela vägen. Därför måste det skyndsamt tas ett beslut om att E20 byggs ut till en fyrfältsväg med 110 som hastighetsgräns hela sträckan mellan och .