ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A238 · 2009-09-25 00:00:00 — Likvärdiga regler för bemanningsföretag och a-kassa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemanningsföretagens villkor. Bemanningsföretagen har blivit en stor och viktig spelare på den svenska arbetsmarknaden. De 250 största bemanningsföretagen, av totalt cirka 500, hade drygt 50000 årsanställda. De dominerande yrkesområdena inom bemanningsbranschen är lager och industri, kontor och administration samt ekonomi och finans. Inom bemanningsbranschen finns många anställda. Trots att det skall finnas likvärdiga regler på en fungerande marknad gör det inte det . De som är anställda i ett bemanningsföretag har nämligen inte samma rättigheter som andra anställda med andra arbetsgivare. Likvärdiga regler bör gälla för alla företag. Bemanningsföretagen ska ha samma möjlighet att erbjuda en anställning som andra företag på arbetsmarknaden. är det inte likvärdiga villkor eftersom det är oklart om en anställd i ett bemanningsföretag har rätt till a-kassa. Vi kan inte ha system där det råder sådana oklarheter och där anställda har olika rättigheter på grund av vilken arbetsgivare de har. Som ett exempel kan två människor på samma arbetsplats med samma arbetsuppgifter ha olika rättigheter beroende på vem arbetsgivaren är. De kan båda jobba . Men medan den ena har rätt att stämpla upp till heltid har den andra inte det på grund av att denna är anställd genom ett bemanningsföretag. I och med detta har vi fått ett osäkert system där den enskilde kommer i kläm och vi har byggt upp ett system som det i vissa fall inte ens lönar sig att ta ett arbete i. Vi kan inte ha en sådan ordning där anställda i ett bemanningsföretag påverkas negativt jämfört med anställda i andra företag. Vi ska stimulera och ge människor möjlighet till arbete, inte motverka med oklara och orättvisa system. Det är inte heller rätt att, såsom dagens regler gör, ge helt olika förutsättningar för företag i samma bransch eller sektor. Vill vi ha en fungerande arbetsmarknad för alla, då behöver vi skapa så konkurrensneutrala regler som möjligt. En konkurrensneutral a-kassa oavsett arbetsgivare är då viktigt. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02A241 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort undantagen i lagen om anställningsskydd vid arbetsplatser med färre än tio anställda. har arbetsgivaren rätt att göra undantag för två anställda när det uppstår arbetsbrist och arbetsstyrkan ska minskas i företag med färre än tio anställda. Den här regeln slår mycket orättvist, och det är inte möjligt att på något sätt förhandla eller på annat sätt överpröva arbetsgivarens beslut. Det har visat sig att föräldrar i barnfamiljer, framförallt yngre kvinnor, drabbas mycket hårt av de här reglerna. Vi behöver värna om barnfamiljerna och skapa den trygghet de behöver för att de ska våga skaffa fler barn så att vårt samhälle kan fortsätta att utvecklas. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för små företag tas bort.
mot · GX02A243 · 2009-09-30 00:00:00 — Ensamarbete och psykosocial arbetsmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamarbete och psykosocial arbetsmiljö. rånas mellan två och tre butiker i , vilket utsätter butikspersonalen för psykiskt och ofta också fysiskt våld på sin arbetsplats. Rånen innebär ett trauma för de utsatta och de ofta förekommande rånen leder också till en utbredd rädsla för att utsättas för våld och hot i sitt arbete. Denna oro delar butikspersonalen med flera andra yrkesgrupper. Det är en utbredd stressfaktor och därmed ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Antalet butiksrån fortsätter att öka och förekomsten av skjutvapen i samband med rån ökar mycket kraftigt. Ensamarbete är nyckelfrågan i sammanhanget, då två tredjedelar av butiksrånen riktas mot ensambemannade butiker. Störst är rånrisken i storstadsregionerna och vid stängningsdags. Rån, hot och våldssituationer är ett allvarligt psykosocialt arbetsmiljöproblem, men de hamnar ofta i skymundan av frågor som rör fysisk arbetsmiljö. Detta är ett problem också ur jämställdhetssynpunkt. De psykosociala arbetsmiljöproblemen förekommer vanligen inom kvinnodominerade branscher såsom handeln, restaurangnäringen och inom vården och omsorgen, vilka innebär möten med tredje part, kunder och patienter. Parterna på arbetsmarknaden har ett stort ansvar för det förebyggande arbetet. Därför har och tillsammans med polisen utarbetat ett program för att förebygga butiksrån. Men också arbetsmiljölagstiftningen och föreskrifter är av stor vikt för att förebygga butiksrån. För att skyddsombudet ska få genomslag för sina krav behövs skarpare skrivningar om arbetsgivaransvaret i föreskrifter. är arbetsgivaren skyldig att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. Denna skyldighet omfattar också den särskilda risk som ensamarbete kan innebära. Föreskrifter uttrycker tydligt att arbetsuppgifter som innebär en påtaglig risk för våld eller hot om våld inte får utföras som ensamarbete. Andra föreskrifter gäller ensamarbete, men inskränker det vid påtaglig risk och stark psykisk påfrestning. I stället borde vikten av att beslut om ensamarbete måste föregås av en ordentlig riskbedömning betonas. Dessutom borde arbetsgivaren åläggas att precisera hur ensamarbete ska organiseras, rutiner för stöd och hjälp, kompetens hos arbetsledning osv. Arbetslivet har på många sätt förändrats sedan föreskrifter om ensamarbete, våld och hot i arbetsmiljön samt systematiskt arbetsmiljöarbete författades. Inom handeln handlar det om sena öppettider, lägen med låga hyreskostnader och slimmad personalstyrka. Till detta ska också fogas stöldbegärliga tjänster och varor som förts in i butikerna. Därför måste arbetsgivare se även till dessa faktorer inför ett beslut om att tillämpa ensamarbete, till exempel butikens placering, närområdets karaktär, närhet till polis och väktare. bör ges i uppdrag att se över föreskrifterna om ensamarbete. I denna översyn bör särskilt övervägas hur föreskrifterna kan skärpas i syfte att tydliggöra arbetsgivarnas ansvar och skyldigheter när det gäller att i största möjliga mån eliminera risker vid ensamarbete.
mot · GX02A244 · 2009-09-30 00:00:00 — Riktade informationsinsatser till egenföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att överväga riktade informationsinsatser till egenföretagare, särskilt enmansföretagare. Arbetslösheten utvecklas på ett sätt i som vi inte sett motsvarighet till . Huvudorsaken är naturligtvis att och andra länder är i eller på väg in i en djup recession. Passivitet kommer att göra krisen djupare än nödvändigt. Ett scenario med runt 200 000 arbetslösa är inte orealistiskt. Det gäller då att vidta både stora och små åtgärder. Det finns fortfarande företag som har avsättning för sina produkter men som inte nyanställer personal. Tveksamheten till anställning grundar sig på desinformation delvis från nyliberala debattörer men också i viss mån i mediernas rapportering. Det är uppenbart att osäkerheten att anställa bygger på bristande insikter och kunskap om vad som faktiskt gäller för en arbetsgivare. Det finns fog för att reglerna kan upplevas som krångliga. Den socialdemokratiska regeringen satte igång under förra mandatperioden ett stort arbete med regelförenklingar, ett arbete som tyvärr avstannat sedan regeringsskiftet. vilar ansvaret på den sittande regeringen att fullfölja detta arbete. Det är olyckligt att företagsutveckling och nya arbetens tillkomst hindras av att arbetsgivare och företagsledare har en felaktig bild av vilka villkor som gäller på arbetsmarknaden och hur den svenska modellen fungerar. Det finns därför ett omfattande informationsbehov. Mot denna bakgrund anser jag att det finns behov av att överväga riktade informationsinsatser till egenföretagare, särskilt enmansföretagare, om villkoren på den svenska arbetsmarknaden.
mot · GX02A245 · 2009-09-30 00:00:00 — Förstärkt forskning om och tillsynen av arbetsmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att öka arbetsmiljöarbetet. Antalet människor som dör till följd av olyckor på sina arbetsplatser är fortfarande väldigt höga. Nästan kan vi ta del i medier om tragiska arbetsplatsolyckor som drastiskt förändrar förutsättningarna i livet. Många olyckor leder också till dödsfall. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde har utbildning, tillsyn och forskning på arbetsmiljöområdet minskat markant. var en av främsta forskningsinstitut på arbetsmiljöområdet med en bred samlad kunskap om de faror som finns i arbetslivet. skedde utan att det fanns en analys över konsekvenserna. Tillsammans med kraftiga anslagsminskningar till har det lett till försämringar. För har det inneburit 1 400 färre inspektioner. Om vi ska klara av att minska arbetsplatsolyckorna och olyckor som leder till dödsfall måste vi investera i ett brett förebyggande arbete, ökad forskning och fler kontroller. Vi behöver fler utbildade skyddsombud och ett arbetsmiljöverk som har resurser och muskler att göra insatser. Vi anser också att det behövs en bättre samlad bild över forskningen på området. Därför bör forskningen samlas på en av institutionerna eller kopplas till en samlad myndighet.
mot · GX02A246 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Sedan den borgerliga regeringen genomförde kraftiga försämringar har nära 500 000 människor lämnat a-kassan. Sänkta ersättningar , därefter ytterligare sänkningar av ersättningsnivåerna till först och sedan har fått effekterna att försäkringsskyddet urholkats. Att bli arbetslös drabbar inte bara den enskilde hårt utan även dennes familj drabbas. Barnen riskerar att känna sig utanför eftersom de inte får gå på dagis på samma villkor som andra barn och familjens ekonomi naggas i kanten. Vid en längre arbetslöshet blir ekonomin i många fall en stor börda för familjerna. Arbetslöshetsförsäkringen är och ska fungera som en omställningsförsäkring. Ersättningen är en trygghet för den som inte har ett fast arbete utan tvingas gå emellan olika timanställningar och projekt samt dessemellan uppbär ersättning från a-kassan. Denna trygghet är särskilt viktig nu när befinner sig i ett mycket kärvt arbetsmarknadsläge där tillfälliga anställningar är och kommer att bli mer vanliga. Arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetskassan måste inriktas på att stötta den arbetssökande till ett nytt jobb och en egen försörjning. Med anledning av detta bör konsekvenserna av det minskade taket i arbetslöshetsförsäkringen ses över. Målsättningen bör vara att höja taket i ersättningen så att fler kan få ersättning av tidigare inkomst.
mot · GX02A253 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om a-kassegrundad inkomst för politiska uppdrag och fackligt förtroendearbete. Nuvarande system för kvalificering till ersättning i a-kassesystemet gäller inte politiskt arbete. Den som har en anställning och har ett arvoderat politiskt uppdrag som ersätter inkomstbortfall får inte tillgodoräkna sig dessa ersättningar vid en beräkning av a-kassan eftersom de inte är a-kassegrundande. Samma effekter är det för en facklig förtroendeperson. Att engagera sig politiskt eller fackligt för samhället eller till förmån för sina arbetskamrater är ett viktigt förtroendeuppdrag. Att alla ska ha samma förutsättningar att kunna engagera sig fackligt och politiskt utan att förlora i trygghet måste vara en rättighet. Ett engagemang ska inte ge nackdelar som sänker rätten till en jämlik ersättning vid eventuell arbetslöshet. Nuvarande lagstiftning och regelverket för vad som är a-kassegrundad inkomst bör ses över så att ersättningar för politiska uppdrag och fackligt förtroendearbete kvalificerar till a-kasseersättning. i (s)
mot · GX02A256 · 2009-09-30 00:00:00 — möjligheter att bevaka arbetsmiljön på landets arbetsplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp konsekvenserna av besparingar på arbetsmiljöområdet för att slå vakt om en långsiktig hög ambitionsnivå vad gäller bättre arbetsmiljö. har fått sänkta anslag i omgångar och är nu nere på 0,65 arbetsmiljöinspektörer per 10000 anställda. Detta kan jämföras med som har 1,85 arbetsmiljöinspektörer per 10000 anställda och som har 1,78 arbetsmiljöinspektörer per 10000 anställda eller med rekommendation på minst 1 arbetsmiljöinspektör per 10000 anställda. Därtill har , där forskningsfokus legat på arbetsmiljöfrågor, avvecklats. arbete är en viktig del i att få människor tillbaka i arbete och förebygga skador. Dessutom kostar dålig arbetsmiljö pengar. Regeringens politik slår hårt mot detta arbete där inspektörerna ställer nödvändiga krav på arbetsgivarna att ta itu med arbetslivets risker för liv och hälsa. Vi följer med stor oro de konsekvenser som de minskade resurserna inom dessa områden får. Särskilt viktigt är arbete i tider då många arbetsgivare säger upp anställda, vilket ökar pressen på dem som blir kvar avsevärt. Alltså i sådana tider som vi just nu befinner oss i. I stället för att ge goda förutsättningar för sitt viktiga arbete vill arbetsmarknadsministern införa ett danskt system med smileymärkning, trots att säger att de varken har tid eller råd att inspektera och betygsätta 300000 arbetsplatser när de har akuta åtgärder att utföra med sina krympande resurser. Med anledning av ovanstående menar vi att besparingarna på och nedläggningen av måste följas upp och att den långsiktiga ambitionen för noggrann inspektion av arbetsmiljön bör höjas. Dessutom bör regeringen överväga att se över möjligheterna att öka resurserna till arbetsmiljöarbetet och arbetslivsforskningen.
mot · GX02A260 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av invandrares möjlighet att bli anställda. Invandrare har svårare att komma in på den svenska arbetsmarknaden än medborgare med nordiskt utseende och svenskklingande namn. Invandrare återfinns även i större utsträckning bland de långtidsarbetslösa. Stat och kommun gör många bra insatser för att få ner arbetslösheten bland invandrare. Ett lovvärt projekt är att man på vissa orter till exempel haft särskilda arbetsförmedlare för invandrare. Men mer kan göras. Stat, kommun och landsting kan gemensamt ta ett större ansvar för de arbetslösa invandrarna. Vägen till att integrera invandrare i det svenska samhället går genom arbetet. Det är genom att gå till en arbetsplats och träffa andra svenskar och prata och umgås med dem som invandrare integreras. Man kan även bland invandrade svenskar, precis som bland andra svenskar, se att generationer påverkar varandra. Att få in invandrare på arbetsmarknaden är således inte bara viktigt för dem som är arbetslösa , utan även för de framtida generationerna, det är viktigt att de känner att det finns möjlighet för dem på den svenska marknaden. Man bör utreda fler möjliga lösningar för arbetslösa invandrare och särskilt möjligheten för kommuner och landsting att anställa invandrare på exempelvis ettårsanställningar, detta så att de får arbetslivserfarenhet nog att söka vidare på den svenska arbetsmarknaden.
mot · GX02A271 · 2009-09-30 00:00:00 — Fackligt inflytande vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av yttranderätt för den fackliga organisationen på arbetsplatsen vid offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling reglerar hur upphandlingar ska ske och har kommit till stor användning när förändring av verksamheter som tidigare bedrivits i offentlig regi genomförts. De offentliga upphandlingsorganisationerna har därmed tvingats lära sig av misstag som begåtts i takt med att nya områden öppnats för anbudsförfaranden. I många fall har en sämre arbetsmiljö blivit resultatet av upphandlingen, i form av ökad stress på grund av färre anställda eller sämre arbetstider, faktorer som använts som ett konkurrensmedel av de aktörer och entreprenörer som givit anbud. Ett negativt resultat för arbetsmiljön hade vid många tillfällen kunnat förhindras genom förhandlingar med de fackliga organisationerna. För att de fackliga organisationerna ska kunna vara med och hindra att upphandlingar får ett icke önskvärt resultat för arbetsmiljön, ska förhandlingar mellan arbetsgivare och fackliga organisationer äga rum i ett tidigt skede av upphandlingsprocessen. Berörda fackliga organisationer bör, för att kunna få ett reellt inflytande, vara med och förhandla fram underlaget för en upphandling. Medbestämmandelagens 38§ föreskriver att arbetsgivaren före en upphandling ska förhandla med arbetstagarorganisationen. har rätt till den information som behövs för ställningstagandet. Enligt 39§ kan också fackligt veto tillämpas på vissa villkor mot en oseriös entreprenör, och i paragrafen beskrivs dess samband med . Men givetvis kan 38§ tillämpas med varierande grad av generositet i informationen. När exempelvis en kommun eller ett landsting lägger ut en del av sin verksamhet på entreprenad vore det därför rimligt att kunna ställa krav på att man tar ansvar för personalens villkor. Flera EU-länder har redan ratificerat konvention 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Detta bör även göra. Syftet med anbudsförfarandet är självklart att uppnå ekonomiska besparingar via konkurrens men inte att man ska spara pengar på bekostnad av de anställdas hälsa. Det är därför viktigt att arbetsgivaren i ett tidigt skede har en dialog med berörda fackliga organisationer om de krav som ska ställas vid upphandlingen. De anställda kan ha många värdefulla synpunkter att komma med. Intresset för denna dialog kan dock vara större eller mindre. Lagen om offentlig upphandling bör innefatta möjlighet till ökad yttranderätt för den fackliga organisation som tecknar avtalet på arbetsplatsen.
mot · GX02A276 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över turordningsreglerna för små och medelstora företag. har tillväxten av nya jobb varit stor framförallt inom småföretagarsektorn. Det är i miljöer där nya idéer frodas och omsätts i praktiken som de nya jobben växer till. Det finns utrymme för fler. Tyvärr är det dock så att det finns hinder i form av ett regelverk som inte följt med sin tid. Framförallt är det turordningsreglerna som enligt en rapport från organisationen utgör ett verkligt hinder och fungerar som en bromskloss för nya anställningar. För en liten företagare är det ett riskmoment att anställa om man inte skulle känna sig tillfreds med resultatet. Då turordningsreglerna är utformade på ett sätt som gör det mycket svårt för företagaren att genomföra vissa personalrelaterade förändringar är det många som istället väljer att avstå från att anställa. En sex månaders provanställning är i detta sammanhang en att göra en rimlig utvärdering. Detta förhindrar i sin tur företaget att växa och utgör ett hinder i en i övrigt dynamisk sektor. I syfte att uppnå en mer flexibel och rörligare arbetsmarknad bör detta regelsystem ses över. En grundförutsättning för en välmående näringssektor är att de strukturer som omgärdar aktörerna är tidsenliga. Motsatsen innebär att olika arbetssätt och kulturer möts av regler som är konstruerade på basis av tidigare normer. När dessa normer förändras får detta följder för regelverken. De uppfattas som föråldrade, trångsynta och luckras därmed upp sett ur ett legitimitetsperspektiv. Skall regelverken behålla sin styrka och funktion krävs det en långsiktighet och en hög grad av förståelse för de regelverk som berörs. Enligt rapporten från Företagarna är förståelsen för turordningsreglerna mycket låg inom småföretagarsektorn. Därför är det viktigt att turordningsreglerna ses över.
mot · GX02A279 · 2009-09-30 00:00:00 — Lönebidrag för egenföretagare med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga bör kunna få lönebidrag vid start och drift av eget företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lönebidrag på grund av nedsatt arbetsförmåga i eget företag. Regeringens mål är att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. En förutsättning för att öka antalet arbetstillfällen är att det finns bra företagsklimat. Jobb skapas av entreprenörer som är villiga att lägga ner mer tid, sitt engagemang och sina pengar på att skapa jobb. behöver därför en politik som hjälper småföretag att växa och utvecklas. Alla ska ha rimliga möjligheter att förverkliga sina idéer och visioner. Det handlar om att underlätta för dem som vill driva företag, oavsett utgångspunkt. Det kan ske genom minskad regelbörda och skattelättnader, men även genom undanröjandet av hinder för deltagande i arbetslivet. Ambitionen att införa lönebidrag på grund av nedsatt arbetsförmåga i eget företag talade statsministern om i regeringsförklaringen . Detta är citerat ur en brevväxling mellan statsministern och en person med funktionsnedsättning. Av den anledningen bör beslut fattas om att se över möjligheten att egenföretagare med funktionsnedsättning kan få lönebidrag. Syftet är att kompensera den nedsättning i arbetsförmågan som finns hos personer med funktionsnedsättningar och att stärka dessa personers möjligheter att starta och driva ett företag. Den nedsatta arbetsförmågan kan leda till längre etableringstid på arbetsmarknaden, och därför bör lönebidrag ges så att den enskilde personen får en rimlig inkomst att leva av.
mot · GX02A313 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gällande regler kring pensionsåldern. är ett land som både värnar och premierar såväl kunskap som kompetens. I detta syfte finns en strävan efter ökad tolerans och mångfald både i samhället och i arbetslivet. Regeringens politik om lönsamt arbete och ökad företagande är i linje med denna syn. Med fler i lönsamt arbete och ökat entreprenörskap skapas allt bättre förutsättningar för en bättre tillväxt och högre sysselsättning i landet. Trots detta innebär nuvarande pensionsregler att en människa är skyldig att oavsett egna önskemål eller arbetsgivarens behov av kompetens gå i pension . Vidare anställning kan endast vara tidsbegränsad enligt 5 § 5LAS och måste föregås av förhandlingar med arbetsgivare. Att nyttja en särskilt fördefinierad brytpunkt i det här fallet en åldersgräns som instrument för att avgöra när en människa inte längre får arbeta förefaller vara ett trubbigt sådant. En människas ålder varken kan eller bör vara avgörande för dennas förmåga eller vilja att fortsatt arbeta. Likaledes bör man inte, såsom nu är fallet, mer eller mindre tvinga fullt arbetsföra människor att upphöra med sina arbeten bara för att de uppnått en viss ålder. Att sätta en individs ålder före vilja och kompetens är i arbetsrättliga sammanhang att betrakta som diskriminering. Följden blir att diskrimineringslagen, som även omfattar äldre, ställs mot lagen om anställningsskydd (LAS). finns flera fall där rättsliga processer inletts mot arbetsgivare av denna anledning. Pensionsåldern 67 är endast en siffra. Den är inte eller får inte vara en gräns för nyttiga insatser vare sig i arbetsliv eller inom forskningen etc. Risken blir att behövlig kompetens inom flera yrkesgrupper försvinner från arbetsplatser , antingen utomlands eller permanent bort från arbetsmarknaden. Yrkesgrupper som läkare och forskare utgör exempel där nödvändig kompetens försvinner från den svenska arbetsmarknaden på grund av pensionsålderns nuvarande utformning. Åldern 67 bör därför tas bort som övre gräns för när en människa skall gå i pension. Pensionsåldern bör istället göras mera flexibel och anpassas till individens vilja och förmåga samt arbetsgivarens behov och krav.