ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Kr229 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Svenskt Friluftsliv, som är en sammanslutning av 21 medlemsorganisationer, själv ska fördela det statliga stödet mellan de olika medlemsorganisationerna. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation för 21 friluftsorganisationer i med nära två miljoner medlemmar. Uppgiften är att bevara och utveckla förutsättningarna för det svenska friluftslivet genom att stärka den långsiktiga finansieringen för friluftsorganisationerna ?höja friluftslivets status i samhället Målet är självklart att människor i ska ha möjlighet att utöva ett aktivt friluftsliv, och . Det är så enkelt att ta allt för givet. Alla friluftsorganisationerna har alltid funnits och så ska det förbli. Det är svårt att engagera ledare och svårt med ekonomin. Det här leder till att flera av organisationerna har svårt att överleva och att friluftslivets infrastruktur håller på att falla sönder. Vi måste få till ett friluftslyft . Friluftslivet får i statligt stöd. Idrotten och friluftslivet går hand i hand och är viktiga för att sätta människor i rörelse och för ökad folkhälsa i . Det finns absolut inga motsättningar mellan idrotten och friluftslivet tvärtom. Vi vet att många börjar i friluftslivet för att gå vidare till idrotten och sedan tillbaka till friluftslivet igen. För många är det skönt att utöva fysiska aktiviteter utan krav på prestation och tävling, medan det för andra är just tävlingsmomentet som är viktigt. Friluftslivet skulle kunna bredda basen för svensk idrott. För varje miljon i stöd till friluftsorganisationerna kan flera tusen barn få komma ut i naturen och testa olika aktiviteter. Det krävs ett nytänkande från politiskt håll så att paraplyorganisationen själv får ökat ansvar att fördela det statliga anslaget. Den är den som har den största kännedomen.
mot · GX02Kr230 · 2009-09-30 00:00:00 — Omprövning av reglerna för utgrävningskostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler för utgrävningskostnader. Kulturminneslagen (1988:950) ska skydda och vårda kulturmiljö och ansvaret ska enligt lagen delas av alla. och har enligt lagen rätt att vidta de åtgärder som behövs för att skydda och vårda en fast fornlämning. Fornminnen har en stor betydelse för vår förståelse och kunskap om vår egen historia och kultur. Få skulle bestrida detta. Det finns ingen tvekan om att vi ska skydda och vårda våra fornlämningar. Kostnader för undersökningar och utgrävningar bör dock inte belasta de företagare som avser att bygga eller bedriva verksamhet på sin egen mark. bör den som avser att uppföra en byggnad eller en anläggning eller genomföra ett annat arbetsföretag ta reda på om någon fast fornlämning kan beröras av företaget och i så fall samråda med . Om det krävs en särskild utredning för att ta reda på om en fornlämning berörs av arbetet kan företagaren komma att få stå för kostnaden. Företagare som avser att uppföra en byggnad eller annan anläggning där det finns en känd fornlämning kan tvingas betala kostnaden för själva undersökningen och en eventuell flytt av fornlämningen. Även i de fall där företagaren fått bidrag från för att undersöka fornlämningen och där den arkeologiska undersökningen blir mer omfattande än beräknat riskerar företagaren att få stå för merkostnaderna. De flesta företagare som bedriver verksamhet på sin egen mark hyser stor respekt och förståelse för fornminnens betydelse för vårt svenska kulturarv och ställer gärna sin mark till förfogande för en arkeologisk undersökning. kan dock markägaren inte disponera sin mark vilket i sig är kostsamt. Att markägaren sedan kan komma att behöva bekosta utgrävningen är emellertid inte rimligt. Den sammanlagda kostnaden för att ställa sin mark till förfogande samt att bekosta en arkeologisk utgrävning kan bli mycket hög för exempelvis en småskalig lantbrukare. Detta utgör ofta ett hinder för näringslivet och landsbygdsutvecklingen. I exempelvis finns ett stort antal företagare som bedriver verksamhet på sin egen mark och i vissa delar av länet finns ett stort antal kända fornlämningar. Det innebär att värmländska markägare vid byggnation på den egna marken, som i vissa fall går ut på att utöka markägarens verksamhet, riskerar att utsättas för oförutsedda och avsevärda kostnader. Dessa regler medför således inte bara stora oförutsedda kostnader för de företagare som träffar på fornminnen på sin mark. Reglerna öppnar också för att det tummas på regelverken och försvårar upprätthållandet av ett livskraftigt näringsliv. Regeringen bör därför omgående se över reglerna för utgrävningskostnader.
mot · GX02Kr232 · 2009-09-28 00:00:00 — Digitalisering av landets samlingslokaler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalisering av samlingslokaler. För att möta framtidens behov behöver många samlingslokaler ny teknisk utrustning. Med bredband och satellitmottagning, ljusstark projektor och duk i storformat samt bättre ljudåtergivning så kan man koppla upp sig mot en konferens eller ta emot en teaterföreställning från eller en operaföreställning från . Ny teknik ger därmed stora möjligheter till förnyelse men också ökad demokrati; fler kan ta del av bildnings- och kulturutbud långt från hemkommunen. En satsning på den digitala tekniken ger unika möjligheter för Hela att leva. Samlingslokaler som kan erbjuda modern teknik attraherar den unga generationen. Den sittande filmutredningen behandlar frågan om behovet av digitalisering. Det är av största vikt att nya resurser tillkommer och att tar ställning till vilken instans som ska ansvara för frågan om digitaliseringen av samlingslokalerna. På samma sätt som det allmänna stödet till samlingslokalerna är uppbyggt, nämligen en tredelning av insatserna mellan samlingslokalen, staten och kommunen, är att föredra även vid ett stöd för digitalisering. Vi anser att frågan om digitaliseringen av landet samlingslokaler utreds, dels hur ett stöd för digitaliseringen kan ske, dels vilken instans som skall ansvara digitaliseringen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Kr233 · 2009-09-28 00:00:00 — Allmänna samlingslokaler en stor och viktig tillgång tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. Här frodas initiativkraft och frivilligt arbete. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati och kultur. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att även dagens generationer väljer dem som mötesplatser. I höstens kulturpropositionen Tid för kultur står att läsa att de samlingslokaler runt om i landet som i hög utsträckning ägs och förvaltas av den ideella sektorn har en stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten. Till detta bör tilläggas de allmänna samlingslokalernas viktiga betydelse för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att inte arbetsuppgiften blir så övermäktig att dörrarna stängs, en efter en, till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler. För så kan det bli, om inte de ekonomiska resurserna ges för att rusta upp samlingslokalerna och göra dem tillgängliga för alla i samhället. har byggstödet till nödvändiga ombyggnader legat på runt . Behovet är mer än dubbelt så stort. Också kommunernas stöd är viktigt. Deras ekonomiska bidrag, medverkan och positiva inställning gör det möjligt att hålla dörren fortsatt öppen för allmänheten. finns krav på att kommunen ska åta sig att medverka i finansieringen med för att en samlingslokalsförening skall kunna erhålla statligt stöd. En stor del av de resurser som finns har nyttjats för tillgänglighetsanpassning. Samlingslokalsorganisationerna ligger väl framme men trots mål om att alla allmänna samlingslokaler ska vara tillgängliga för alla medborgare återstår en del att göra. Det är av utomordentligt stor betydelse att fortsatt tillgänglighetsanpassning kan genomföras tillsammans med en total ökning av stödet. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Kr234 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till förbundet . Förbundet har som mål att främja humanismens livssyn som idé- och värdegrund för samhälle, kultur och etik. Humanisterna växer med flera nya medlemmar per dag. Förbundet behövs för att väcka debatt och erbjuda ett alternativ till annan religiös verksamhet. Förbundet behöver stöd för att försvara idén om den sekulära staten som grund för demokratin och alla de friheter och skyldigheter som följer med denna styrelseform. Förbundet erhåller inte något statsbidrag. Motiveringen är att förbundet inte ägnar sig åt verksamhet med teistisk inriktning, dvs. dyrkan av en gudom. erhåller statsbidrag för sin verksamhet enligt lagen om stöd till trossamfund (1999:932), och Humanisterna kan jämföras med buddismen som är en religion utan gud och som trots detta erhåller statsbidrag. I länder som , och erhåller motsvarande humanistiska förbund statsbidrag. Därför bör möjligheterna att se över principerna för stöd till trossamfunden på ett sådant sätt att förbundet får del av det statliga stödet undersökas.
mot · GX02Kr235 · 2009-09-30 00:00:00 — Synskadades rätt att lära sig och använda punktskrift tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge punktskriften officiell status som läs- och skriftspråk för medborgare med synhandikapp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synskadades möjligheter. är de dövas språk godkänt som ett fullvärdigt språk. Det innebär att döva har rätt till tolk och att använda teckenspråket i kommunikationen med myndigheter. Att synskadade inte har samma rättighet är märkligt. Synskadade borde ha samma rätt till kommunikation och information med utgångspunkt från sina egna förutsättningar. måste erkännas som läs- och skriftspråk för de synskadade. Elever med grav synnedsättning får inte alltid den hjälp i skolan som de har rätt att kräva. De elever som behöver det borde få full möjlighet att tillgodogöra sig skolans undervisning via bl a punktskrift. avgörs de åtgärder som sätts in i alltför hög grad av den enskilda skolans resurser och förmåga att hantera synhandikapp. Ett grundläggande krav är att även denna grupp samhällsmedborgare ska ha rätt att fullt ut lära sig ett fungerande läs- och skriftspråk. För människor med en grav synskada är punktskrift det naturliga läs- och skriftspråket. Kan man inte tillgodogöra sig en tryckt text finns inget annat alternativ. finns cirka 100000 synskadade personer i vårt land. Många av dem är barn och ungdomar. Det är definitivt dags att erkänna punktskriftens officiella status som läs- och skriftspråk för människor med synhandikapp.
mot · GX02Kr237 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansluta det svenska fäbodbruket som världsarv. Det svenska fäbodbruket har anor långt tillbaka i historien och är ett kulturarv som fortfarande har livskraft, även om det är i en liten skala. Bara i fanns 18000 fäbodar, medan det nu finns ungefär 230 brukare i hela landet. Dessa är dock mycket aktiva i arbetet för att hålla det unika kulturarvet levande. Detta gör de bland annat genom de nationella fäbodriksdagarna där de aktiva brukarna får en chans att utbyta erfarenheter och visa upp sina verksamheter för varandra. Fäbodbruket är dock inte något som bara angår de som är aktiva brukare. Det är också en del av det svenska kulturarvet och dessutom en omistlig del av turismen, då de levande fäbodarna lockar många både svenska och utländska turister. För att ytterligare betona fäbodbrukets värde att bevara och utveckla finns ett stort intresse att ansluta det till . arbetar flera svenska myndigheter med att undersöka möjligheterna att uppnå detta mål. Vi önskar att fäbodbrukets bevarande och utveckling, liksom i slutändan en anslutning till , ska stödjas aktivt av regeringen.
mot · GX02Kr241 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för i att bli nationellt skogsmuseum. är det enda landet i , utom , som inte har ett centralt skogsbruksmuseum med det övergripande ansvaret för att dokumentera skogshistoria och utvecklingen i skogsbruket. Med tanke på den enorma betydelsen som skogsbruket har haft och har för ekonomi och utveckling är detta otillfredsställande. i har goda förutsättningar att fungera som ett rikstäckande museum för skogsnäringen. Stiftelsen i är ett regionalt museum men har i praktiken redan i omkring fungerat som riksmuseum på ett utmärkt sätt, men med bristande resurser. i är det enda institutionella i landet med specialutbildad personal och som är öppet året runt. ligger i hjärtat av , som är centrum för inlandets skogsbruk med regionkontor för flera stora skogsbolag och skogsägare. Regionen är också rik på skogs-, skogsbruks- och flottningsminnen och har långa skogshistoriska anor samt gamla traditioner inom skogsforskningen. Museet har ett brett, fungerande nätverk som omfattar skogsnäringen, de kultur- och skogshistoriska museerna i och i liksom med forskningen genom främst , där högsta skogliga utbildning (SLU) bedrivs. har man också tillgång till skogsbibliotek och forskningsmiljöerna inom biologi, arkeologi, skogshistoria och skogsbruk. i har som enda museum i kapacitet och utrustning för att utföra årsringsbaserad (dendrokronologisk) åldersbestämning av träföremål och byggnader samt avancerad historisk klimatforskning. Ett nätverk mellan alla skogsmuseer i och med som centrum håller på att byggas upp i syfte att skapa en databas över alla föremål och samlingar. i var också föregångare med att utbilda skogstjänstemän och maskinförare i kulturmiljövård, d.v.s. att iaktta och ta vara på fornminnen och kulturspår i skogen för att förebygga skador på dessa. är i stort behov av ett nationellt skogsmuseum. i har goda förutsättningar för att fungera som detta. i (s)
mot · GX02Kr246 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny och långsiktig kulturpolitik som ger fler tillgång till kultur. Så sent som står det att läsa i : elevflykt allt värre. Landets musik- och kulturskolor måste spara och på vissa håll läggas ned. Detta trots att alla borde veta vid det här laget att ett brett utbud av verksamheter för att förstärka barns och ungdomars kulturella kapital genom att skapa olika former av kulturutövande är av största vikt. Det kan handla om film, teater, litteratur, bild, musik, hantverk, tillgång till lokaler etc. Inget område kan vare sig vara för stort eller för litet. Tyvärr är det så att det ofta är på dessa områden som besparingar görs när kommuner av olika skäl måste spara och skära ned på verksamheter, vilket i förlängningen blir en mycket dyr besparing. Därmed motverkas den ofantliga kraft som ofta frigörs och som också kan verka i förebyggande syfte. Kulturell utövning är ett viktigt instrument för att minska våld och trakasserier bland ungdomar i skola och mot såväl elever som lärare, skolledare, på fotbollsmatcher, på gator och torg m.m. En utvecklande kulturverksamhet är till gagn för alla i såväl storstad som förort. Den oro över höjningar av avgifter för t.ex. som vi socialdemokrater framfört föregående år visar sig nu i allra högsta grad vara berättigad. Uttalanden som många föräldrars plånböcker räckte inte till, hela grupper försvann vilket var en direkt påverkan av höjningen är snarare regel än undantag. Detta visar att talet om att satsa på kultur för barn och ungdom (vilket den borgerliga regeringen ofta vill framhålla) rimmar mycket dåligt med verkligheten. Vi behöver en fungerande kulturskola med bred tillgänglighet. Den är en frivillig verksamhet för kommunerna och det är där många barn och ungdomar får sin första musikupplevelse och introduktion i musikinstrumentens oanade möjligheter. Därför är det allvarligt med indragna lärartjänster och fortsatt elevflykt. Förebilden borde i stället vara den kommunala som haft en sådan enorm betydelse för de svenska, kulturella framgångar som vi kunnat skörda frukterna av. Det behövs en medveten, långsiktig satsning för att såväl inspirera ovana konstbetraktare till att bli nyfikna som att se till att kulturutövandet blir tillgängligt för det stora flertalet och då inte minst det växande släktet. Vi vill också betona vikten av fri entré på museer och kostnadsfria bibliotek som ett viktigt verktyg för att nå målet om kultur för alla. Att inte sätta kulturen i centrum är ett fattigdomsbevis med alla dess negativa förtecken.
mot · GX02Kr249 · 2009-09-30 00:00:00 — Stöd till driften av tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetets museum bör beviljas statsbidrag för att driva vidare. Arbetets museum har sedan sin tillkomst kontinuerligt och konsekvent arbetat med den politiska illustrationskonsten, och därför var museets styrelse positiv till framställan om att EWK-samlingen skulle flyttas till ett lämpligt arkiv på Arbetets museum och att samlingen skulle bli tillgänglig för forskning, utställningar och publicering. Under har Arbetets museum med stöd av medel från inventerat och digitaliserat samlingen. Samlingen omfattar drygt 2000 bilder. Genom ett bidrag från så har Arbetets museum erhållit medel som täckte byggandet av bildarkiv och inköp av förvaringsskåp för bilderna. Tack vare donation och bidrag från , LRF och har det varit möjligt att och till och med anställa en intendent. Tillsammans med personalen på museum bygger intendenten upp verksamheten i för politisk illustrationskonst. Tanken är att ska bli ett nordiskt centrum som även arbetar internationellt för den politiska illustrationskonsten. Detta var också vilja. Ett långsiktigt samarbete har inletts med internationella institutioner som arbetar med politisk illustrationskonst. Här kan nämnas the British Cartoon Archive vid , Avistegnernes Hus och Dansk Bladtegnere. Dessutom har samarbete inletts med politiska illustratörer från . Ambitionen är att kunna arbeta med gemensamma utställningsproduktioner och byta utställningar med varandra. Av vikt är också att genomföra nationella och internationella seminarier. Museet har blivit mycket uppskattat och har många besökare. När kulturutskottet behandlade vår tidigare motion om stöd till museum avstyrktes vår motion med att det inte fanns några behov av ytterligare medel med hänvisning till donation , som skulle räcka även . Innebörden i vår motion var dock att det behövdes ett årligt driftsanslag på för , alltså även och så vidare, för att Arbetets museum ska kunna fortsätta att arbeta med ett levande EWK-museum. Utan ett årligt anslag för driften kan inte Arbetets museum behålla någon intendent för , och verksamheten får i stort begränsas till att bevara . Vi anser att Arbetets museum bör beviljas ett statsbidrag för att driva vidare, kunna visa en världsunik samling, och genom detta hålla den politiska illustrationskonsten levande för en bred allmänhet.
mot · GX02Kr251 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma ambassadör hjältemodiga insatser i . var svensk ambassadör i när militären genomförde den ökända statskuppen . I samband med militärkuppen inleddes en klappjakt på anhängare och på vänstersympatisörer från övriga som tagit sin tillflykt till . Över 3000 personer mördades och 30 00 torterades. Tusentals är fortfarande förvunna. räddade livet på mer än 1 000 människor genom att erbjuda fri lejd och politisk asyl i åt förföljda chilenare och andra latinamerikaner som flytt till från militärdiktaturerna i och . Det agerandet förlänade honom epitetet en sentida . I personifierar det solidariska land som en gång så öppenhjärtigt öppnade sin famn åt förföljda flyktingar, och det finns otaliga gator och torg uppkallade efter honom där. En unik högtidsstund hölls i det chilenska parlamentet, när deputerandekammaren hyllade den förre svenske ambassadören som efter kuppen räddade så många människor men som utvisades av militärjuntan . Han presenterades som en hjälte, som ett exempel, som en av de få ljuspunkterna , månaderna efter kuppen då förtrycket var som värst. Att hyllningen i parlamentet blev så känslosam berodde också på att det satt många svenskar på läktaren och lyssnade. Där fanns kulturutskott, som var på besök i , och där fanns också sondotter . Hon ingår i styrelsen för en nystartad stiftelse i hans namn vars syfte är att dela ut ett årligt pris, Edelstampriset, till någon ung människa någonstans i världen som för anda vidare i sitt arbete. Även fanns på plats och har sänt från parlamentet. Bland de tiotusentals chilenare som bor i , liksom generellt i , betraktas som en stor hjälte. Trots hjältemodiga insatser är han relativt okänd i . Svenska auktoriteter har varit dåliga på att uppmärksamma gärningar. Men det är inte . I syfte att uppmärksamma hjältemodiga insatser bör regeringen utreda möjligheten till att exempelvis ge honom en offentlig plats att hedras på. i (s)
mot · GX02Kr252 · 2009-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IT och kultur. Vår historia engagerar ett stort antal människor och blir allt viktigare för vårt samhälle. Vårt svenska kulturarv är angeläget för oss och centralt att bevara för framtida generationer. Det behöver regelbundet utvecklas med hög kvalitet. Kulturarvet kan även erbjuda många en spännande yrkeskarriär. I denna utveckling spelar IT en nyckelroll. IT blir alltmer en kulturbärare och skapar incitament för nya kulturformer, såsom Youtube. En tvåvägskultur håller på att breda ut sig. Vi lyssnar och tittar inte längre enbart på existerande verk, utan vi skapar numera även innehållet i kulturen. Nämnda utveckling ställer i sin tur nya krav på kulturpolitiken. För det första måste statsmakten skapa neutrala marknadsvillkor. För det andra måste kulturarvet digitaliseras, så att kulturarvet kan tillgängliggöras för ännu fler människor. Inte minst yngre generationer efterfrågar kultur via nya medier. Text Archive var pionjärer på området och utvecklade tidigt en metod inom vetenskapliga sammanhang för att spara dokument för evigt med hjälp av digital teknik. Metoden innebär att skiftliga dokument kan sparas i en version som gör det möjligt att läsa dokumenten oberoende av morgondagens programvaror. Inom ramen för det så kallade har en omfattande satsning gjorts för att vårda, bevara och tillgängliggöra kulturinstitutioners samlingar. Sammanlagt har , exklusive några mindre olika anslag, gått till att tillgängliggöra kulturarvet åren 20062009. Enligt är det emellertid oklart hur stor andel som gått till just digitaliseringsarbeten, då även har innefattat en rad sysselsättningsprojekt. Det är centralt att verksamheten med att tillgängliggöra kulturarvet fortsätter samt att andelen för digitaliseringsarbeten anges. Arbetet behöver även breddas, så att ännu fler kulturinstitutioner och deras material omfattas. Även äldre arkiv bör inkluderas och tillgängliggöras genom nya medier. Ett framstående projekt inom digitaliseringsarbetet utgörs av projekt 2.0. Arbetet med digitaliseringen av kulturarvet måste intensifieras och samordnas. Vi behöver dessutom en sammanhållen svensk kulturportal som samlar länkar till alla museer och konstverk som är digitaliserade.