ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N2 · 2009-09-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:231 Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. avslår regeringens proposition. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma till med ett nytt förslag till konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet. Det behövs verktyg för att lösa konflikter som kan uppstå mellan privata och offentliga intressen vid utförandet av viss offentlig verksamhet. Förutsebarhet och rimliga avvägningar mellan allmänintresset av viss offentlig verksamhet och företagets vinstintresse bör vara hörnstenarna i ett sådant verktyg. Regeringens proposition löser dock inte, trots mycket långtgående konsekvenser för t.ex. kommunernas möjlighet att själva besluta om sin verksamhet, de grundläggande konkurrensproblemen mellan det offentliga och privata företag. Regeringens proposition vilar dessutom på ett åldrat material om de faktiska sakförhållandena. Propositionen innehåller också en rad oklarheter vad gäller begreppsbildningen samt brister i sin konsekvensanalys. Detta ger sammantaget en mycket dålig förutsebarhet för kommuner och landsting. Det faktum att det dessutom saknas en tidsfrist inom vilken måste reagera mot en viss verksamhet gör att även väl etablerade verksamheter kan drabbas när som helst. Konsekvenserna av regeringens förslag för kommunernas verksamhet kommer högst troligt att bli mycket långtgående. Med regeringens förslag om dubbla prövningsförfaranden kommer att få ett mycket långtgående inflytande att utifrån konkurrenslagens perspektiv definiera om den kommunala kompetensen. Därmed innebär regeringens förslag att offentlig verksamhet kommer att prövas utifrån ett rent marknadsperspektiv i stället för att förvaltningsdomstolarna, som , prövar den utifrån kommunallagens principer om allmänintresse. Vi delar därför Kommuner och Landstings (SKL) bedömning att regeringens proposition riskerar att beskära lokala organ deras rätt att definiera allmänintresset. Geografi och marknadsförutsättningar är givna variabler som sätter gränser för kommunernas beslut. En glesbygdskommun kan t.ex. i betydligt mindre utsträckning än storstadskommunen luta sig mot det privata näringslivet när det gäller att erbjuda medborgarna en god service och levnadsstandard. De potentiella konkurrensproblemen är därför också på motsvarande sätt betydligt fler i storstadskommunen. Av dessa skäl vill vi också framhålla Nuteks, nuvarande , farhågor om att regeringens proposition kan komma att försvåra[r] kommuners och andra offentliga aktörers insatser för att bygga upp och upprätthålla service och annan infrastruktur på områden där det finns bristande kommersiellt utbud. Vi anser sammanfattningsvis att regeringens proposition bör avslås av . bör också tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma till med ett nytt och balanserat förslag som tydligt klargör hur allmänintresset värnas som konflikter mellan privat och offentlig verksamhet kan lösas.
mot · GX02N202 · 2009-09-22 00:00:00 — Livsmedelsindustrin i och behovet av ett branschprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om branschprogram för livsmedelsindustrin. I har jordbruket och livsmedelsindustrin en framträdande roll. Ägg-, ost- och köttproduktion blandas med produktion av färdiglagad mat från exempelvis i och . är det djurtätaste länet i landet när det gäller nötkreatur, får, grisar och mjölkkor. Här finns även en omfattande foderproduktion. Livsmedelsproduktionen har genomgått stora förändringar . Den har framför allt blivit mer specialiserad och utsatt för en internationell konkurrens. Kraven på förnyelse, förbättring och effektivisering har ständigt ökat. Scans beslut att bland annat lägga ned all nötslakt och nästan all grisslakt i kan ses i ljuset av denna utveckling. De 65000 nötkreatur som slaktas i ska istället transporteras till och merparten av de 650000 slaktgrisarna till . som effektiviseringstrycket ökat så ställs allt högre krav på en god djurhållning. Det gäller inte minst för köttproduktionen där det finns en vilja från samhället att minska antalet långa djurtransporter. Allt fler konsumenter efterfrågar också mer ekologiskt odlad och lokalt producerad mat. Scans centralisering är därför djupt olycklig då den går emot både vad samhället vill och vad allt fler konsumenter efterfrågar. Utvecklingen pekar dock på behovet av att ta ett helhetsgrepp om och som främsta matlän och kornbod. Här finns definitivt en tro inom jordbrukssektorn och livsmedelsindustrin, och den framtidstron måste vi ta till vara. Att utveckla jordbruket och förädlingen av dess produkter är också lönsamt för samhället. exporterar vi livsmedel för . För att stärka konkurrenskraften och ytterligare utveckla livsmedelsindustrin bör regeringen därför ta fram ett branschprogram. Programmet ska bland annat inriktas på forskning, utbildning och infrastruktur. Stat, kommuner och landsting, industrin, fackliga organisationer, universitet och högskolor är några av de intressenter som bör ingå i programarbetet.
mot · GX02N204 · 2009-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja . är ett företag som finns över hela och som erbjuder kompetensförsörjning med tjänster inom bemanning, utbildning, rehabilitering och omställning till individer, företag, myndigheter och organisationer. ägs av staten och hade en omsättning på och målet är att växa ytterligare. Bolaget har redovisat stora vinster . Den senaste delårsrapporten visar dock på en tillbakagång och förluster. Från att ha varit ett av de mest vinstrika utbildningsföretagen i landet tyngs nu av underskott. I uppdrag står tydligt att verksamheten ska koncentreras mot områden där konkurrensfördelar och uthållig lönsamhet kan uppnås. I strategi ligger också att öka intäkterna från företag och kommuner utan att förlora sin starka ställning på marknaden för arbetsmarknadsutbildning. har blivit ett framgångsrikt företag som opererar på en växande marknad för bemannings- och utbildningstjänster men utan ha något specifikt samhällsuppdrag. Branschen är både växande och välfungerande. Det finns dock problem med det statliga ägandet av . För det första sitter staten på flera stolar eftersom man både är beställare och utförare av utbildningar, som man också har ansvar för att granska utbildningsverksamhetens kvalitet. För det andra är staten den som ytterst reglerar marknaden och blir därigenom både domare och spelare på marknaden. Det gör att den fria konkurrensen riskerar att snedvridas och det skapas osäkerhet och orättvisa villkor för andra aktörer på marknaden. För det tredje kan det statliga ägandet innebära en begränsning för som företag att fullt ut verka på en konkurrensutsatt marknad och utveckla verksamheten på det sätt som företaget själv finner bäst. Det kan bli en politisk bedömning i stället för en ekonomisk bedömning av hur företaget bör utvecklas. klarar av att stå på egna ben, utan staten som ägare. För det fjärde visar den senaste ekonomiska rapporten vilket ekonomiskt risktagande det är med statliga bolag. Stora vinster kan snabbt vändas i underskott. Det enda rimliga är att staten säljer och låter företaget bli en jämlik aktör med övriga företag på marknaden. Då skapas bättre förutsättningar för företaget att växa av egen kraft och utifrån egna ambitioner och mål. Regeringens ambition att bredda ägandet och sälja statliga företag har varit framgångsrikt och bör fortsätta. Det bidrar till en positiv omstrukturering av svenskt näringsliv om varje aktör får stå på egna ben.
mot · GX02N205 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elmätarmonopolet måste brytas. har elnätbolagen monopol på att mäta förbrukningen av el. fick elbolagen betala tillbaka 140 miljoner till kunderna efter en rättsprocess mellan bolagen och . Detta väcker frågan om kunderna kan lita på att de inte betalar för mycket till elnätbolagen. Ellagen säger att det enbart är elnätbolagen som har ansvaret för mätningen. Elnätbolagen läser av mätarna en gång och skickar uppgifterna till elleverantören som sedan skickar en räkning till kunden. Dessutom skickar elnätbolagen en faktura till kunden för elnätavgiften. Metoden ger inga incitament för att spara el eller gör det billigare. I är monopolet på elmätare borta. Kunden får ta sitt ansvar och installera en egen mätare, som ingår i bostadens elinstallation. Men man kan också välja ett elnätbolags mätare. Värdena samlas in via Internet. Fördelen är att alla kan välja den typ av mätare man vill ha, för att få de värden man önskar, exempelvis realtidsmätning. I elnätbolagen finns inget intresse av att bryta monopolet. Tyvärr ser många mer till bolagens bästa i stället för att se kundens behov och önskemål. Detta gäller ofta de lokala nätbolagen som ägs av kommunerna och där lokala kommunpolitiker sitter i styrelserna. Nätavgifterna har höjts regelbundet, över andra index, och det kan skilja mellan olika elnätsbolags avgifter. Men då kunderna inte kan byta bolag upplevs monopolet som mycket orättvist. De stora bolagen är oftast mycket dyrare än små bolag. Alla kunder i ett bolag betalar samma avgift var man bor och då mycket nät har lagts i landsbygd där det är dyrt att distribuera el, så missgynnas de stora bolagens kunder. måste se över monopolet och det är dags att se över ellagen som styr elnätsmarknaden och därmed skapar brist på konkurrens och valfrihet.
mot · GX02N206 · 2009-09-25 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över var statliga myndigheter och bolag lokaliseras. I kölvattnet av den globala ekonomiska krisen som har bromsat upp tillväxten även här i kan man se regioner där tillväxten är påtagligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildningsinstitutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras av att personal saknas. Vi kan t.ex. se att i tvingas vissa statliga verksamheter till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. I har olika regioner olika tillväxttakt, och så kommer det säkert att förbli. Ser man till de kommuner som inte har högskolor finns ofta viljan hos ungdomar att vidareutbilda sig efter gymnasieskolan. Detta trots att utbildningsinstitutioner inte finns på orten och att ungdomarna behöver flytta från orten för att vidareutbilda sig. Att få en omvärldssyn är alltid bra, och därför kan studier på annan ort vara positivt. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad högskoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är att nu lokaliserar sig oftast inte statliga myndigheter till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida eftersom det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre, och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och IT. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · GX02N211 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över minerallagen. I är det Bergsstaten som handlägger ärenden enligt minerallagen. En av deras uppgifter är att pröva ansökningar om undersökningstillstånd för att möjliggöra provborrningar. Bergsstaten ska dessutom utöva tillsyn över efterlevnaden av minerallagen. I arbetsuppgifterna ingår också att informera både företag och andra intressenter. Regeringen har beslutat att Bergsstaten ska ha följande mål: En aktiv och effektiv tillstånds-, tillsyns- och informationsverksamhet ska möjliggöra undersökning och utvinning av de mineraliska ämnen som omfattas av minerallagen. I råder en ganska febril aktivitet vad gäller provborrningar efter olika mineraler. Det är provborrningar efter bland annat naturgas i och uran i norra delarna av . I båda fallen handlar det om att leta efter energikällor som vi i politiskt fattade beslut har sagt att vi ska fasa ut från energisystemet. Dessutom pågår flera av dessa provborrningar i områden som är känsliga natur- och kulturmiljöer som vi i andra sammanhang och av andra skäl har sagt att vi ska värna. I första steget ges tillstånd till provborrning. Finner man det man söker, exempelvis naturgas, i så stor omfattning som man hoppas ska ett nytt tillstånd sökas. Efter ytterligare undersökningar med positiva resultat ansöks om det slutliga tillståndet att utvinna. Först då görs en rejäl genomgång av vad en utvinning kan ge för miljöeffekter. Detta kan synas mycket märkligt eftersom provborrningarna sker och eftersom känslig och värdefull närmiljö redan i det första skedet kan åsamkas skada. I har ställt sig tveksam till att provborrningar genomförs, men inte ens det kan stoppa projektörerna utan det är Bergsstatens ord som gäller. Minerallagen borde ses över i syfte att hänsyn även tas till andra intressen än de direkt kommersiella. Allmänna intressen och värnandet av värdefulla miljöer och biologisk mångfald bör gå före rätten att leta efter och utvinna mineraler. I exemplet naturgas är det förvånande, och i grunden orimligt, att man inte tar hänsyn till klimatutmaningen och de beslut som fattats eller måste fattas på klimatområdet och som innebär att fossila bränslen skall fasas ut.
mot · GX02N212 · 2009-09-16 00:00:00 — Lönetak i statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det sätts ett lönetak i de statliga bolagen. har flera chefer i den statliga förvaltningen en högre lön än vår statsminister! Detta är felaktigt! Det bör, enligt min mening, finnas ett lönetak som gör att ingen statlig chef skall ha högre lön än statsministern. Regeringen bör ryta till åt vissa styrelser som tycks ha tappat omdömet då man sätter löner.
mot · GX02N213 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nordisk harmonisering av regelverken kring bl.a. leverantörsbyten och mätning för att förbättra slutkundsmarknaden samt om en avreglering av marknaden för elmätare. avreglerades flera marknader i , bland dem marknaden för teletjänster. Under de närmast påföljande tio åren hade vi en förhållandevis hög produktivitet i den svenska ekonomin och den drevs till stor del av utvecklingen i tele- och kommunikationssektorn. Den hängde ihop med ökad internationalisering och konkurrens, men de svenska avregleringarna bidrog också och gjorde att nya och utvecklade produkter kunde få fäste på den svenska marknaden. Det visar på vikten av bra regleringar för att skapa förutsättningar för positiv konkurrens och hög produktivitet. Politiker bör som regel inte direkt styra marknaden och företagens aktivitet. Däremot är det viktigt att politiker sätter upp bra institutionella ramverk som uppmuntrar till god konkurrens och entreprenörskraft. Bra reglering av marknaden kan hjälpa företag att växa och vara innovativa. och samhälle drar nytta av ökad konkurrens som kan fostra innovation och utveckling. Konkurrens handlar inte bara om pris, utan även om utveckling av nya och befintliga varor och tjänster. Det omvandlingstryck som företag känner beror dels på konkurrensen på den inhemska marknaden, dels på det tryck som finns utifrån, särskilt för ett land som med en liten och öppen ekonomi. En välfungerande elmarknad som kan hålla konkurrenskraftiga priser är viktig både för svenska hushåll och företag. Alliansens energiöverenskommelse har förbättrat förutsättningarna för investeringar i kraftproduktion, bl.a. genom att planeringsmålet för vindkraft höjts till till 2020 och genom att det blir tillåtet att bygga nya kärnkraftsreaktorer när de gamla tjänat ut. Tillståndsprocessen för byggande av vindkraftverk förenklas också, vilket gör att ledtiderna för byggnation kan kortas. Även om det finns en nordisk marknad för själva elproduktionen, så är eltjänsterna till kund fortfarande i stort sett nationella marknader. För att öka konkurrensen om slutkunden behöver regelverken kring bl.a. leverantörsbyten och elmätning harmoniseras mellan de nordiska länderna. Förändrat och förbättrat regelverk kan också uppmuntra till fler aktiva val av konsumenterna och därmed till ökad konkurrens. För att stimulera en fortsatt utveckling av elmarknaden bör därför bl.a. marknaden för elmätare avregleras.
mot · GX02N215 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa goda konkurrensvillkor för små företag inom och EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort handelshinder och värna utstationeringsdirektivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör ske en reell minskning av regelbyråkratin för små företag inom och EU. Såväl som EU har sina enmansföretagare och småföretagare att tacka för mycket. Som jobbskapande aktörer, som tillväxtmotorer och som skattebetalare. Det finns 23 miljoner småföretag i , av alla företag inom EU är just småföretag. De är motorn i såväl som EU:s ekonomi och de utgör 100 miljoner arbetstillfällen. I Lissabonstrategin pekar man ut vägen för att ska bli just världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska ekonomi. Då krävs det att man såväl på EU-nivå som i de enskilda medlemsstaterna respekterar den inre marknaden och tar krafttag för att minska regelbyråkratin. Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att man tar bort handelshinder mellan EU och andra länder. Handelshinder låser in affärsmöjligheter och hämmar tillväxten. Det är viktigt att man ser till att värna utstationeringsdirektivet så som det är, på en europeisk marknad kan man inte dela upp länder i A- och B-lag. Tjänstedirektivet är också viktigt för små företag i tjänstesektorn och det är viktigt att det genomförs i medlemsländerna. Det är också av grundläggande betydelse att Small Business Act, rättsakten för småföretag i , genomförs inom hela unionen. Detta bör ges regeringen till känna. Framför allt är det viktigt att lyfta regelbördan från företagares axlar. Nya regler måste kvittas mot gamla. Såväl EU som har ett mål om att minska företagens administrativa kostnader , i till 2010 och i EU till 2012. Denna nettominskning är viktig för att små företag ska kunna skapas, finnas kvar och expandera. Av den anledningen är det rimligt att och regeringen påskyndar sin egen process med dessa frågor och agerar i EU för att den europeiska marknaden ska bli mer konkurrenskraftig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02N216 · 2009-09-25 00:00:00 — Rådgivning för kooperativt företagande och sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kooperativ företagsrådgivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sociala företag. Vi måste få in mer entreprenörskap i ! Oavsett form så berikar det samhällsekonomin och människors frihet. Företagande av olika de slag möjliggör för människor att kunna förverkliga sina drömmar, själva eller tillsammans med andra, som enskild firma, i handelsbolag, i aktiebolagsform eller som en ekonomisk förening. Det är ett stort mervärde för entreprenörskapet med olika former av företag. Allt fler borde ta steget fullt ut att bli företagare med egen affärsidé. Det finns en rad olika aktörer som har rådgivning för olika former av företagande. För kooperativa företag har Coompanion, tidigare lokal kooperativ utveckling, en lång erfarenhet av rådgivning. drivs vanligtvis som ekonomisk förening men kan också drivas i aktiebolagsform, båda med ett professionellt vinstintresse. Det är viktigt att stödja och ge goda och långsiktiga förutsättningar för olika former av företagsrådgivning. En annan dimension, som ibland kan vara just kooperativ, är sociala företag som växer fram i liksom i resten av världen. Den sociala ekonomin är central för samhällets utveckling i flera avseenden, t.ex. genom att den bidrar till fler arbetstillfällen, även för människor som vanligen står långt ifrån arbetsmarknaden. bidrar också till en ökad mångfald av utförare av välfärdstjänster och därmed till en ökad valfrihet för medborgarna. Den tar dessutom tillvara människors egna initiativ och engagemang och bidrar på så sätt till att öka människors inflytande över sin egen situation. Den sociala ekonomin bör kunna skapa nya arbetstillfällen om man bara ger dem rätt förutsättningar. Det handlar vanligen om en verksamhet som startas utifrån gemensamma behov och som kan tillfredsställas genom en kooperativ verksamhet. På så sätt kan nya grupper integreras på arbetsmarknaden. Dessa personer skulle med stor sannolikhet ha varit sysslolösa och i behov av andra insatser från samhällets sida om de inte varit engagerade i detta. Där är det viktigt med en samverkan mellan idéburna organisationer i syfte att utveckla samarbetet mellan den ideella och privata sektorn, den sociala ekonomin och offentliga sektorn för att integrera dem som står allra längst från arbetsmarknaden.
mot · GX02N218 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att byta ut luftledningar mot markkabel för att öka tillgången på och skogsmark och minska riskerna vid nya naturkatastrofer. Stormarna och har orsakat stora skador inte bara i våra skogar utan även på våra ledningsnät. Vi vet också att klimatförändringarna kommer att öka påfrestningarna ytterligare på våra luftledningar. När dessa luftledningar byggdes var åker och skogsmark lågt värderade, vilket resulterade i låga markersättningar. De flesta var bara tacksamma att elektriciteten och telefonen kom till landsbygden. Den låga ersättningen och bristen på bra maskiner gjorde att man placerade många luftledningar på bördiga åkrar och högproduktiva skogsmarker. Det fanns heller inte bra teknik för att enkelt och funktionsdugligt kunna gräva ner markkabel. finns tekniken för att klara stora elleveranser i markkabel och nedgrävningsarbetet fungerar mycket rationellt. Trots detta finns ett motstånd från elbolagen att lägga markkabel då det är billigare att bygga luftledning. De som får stå för notan är markägarna som får tåla större och större intrång på sina fastigheter, detta till en fortsatt för låg ersättningsnivå. behöver satsa på att successivt byta ut luftledningar mot markkabel, och man bör vara mycket restriktiv med att ge tillstånd till nya luftledningar. behöver sina åker- och skogsmarker till värdefull mat- och skogsproduktion. Det minskar även sårbarheten vid ett vildare klimat.