mot · GX02Fi262 · 2009-10-06 00:00:00 — 11.3.1Fördelningseffekter mellan män och kvinnor Regeringens skattesänkningar och försämringar av socialförsäkringarna har inte bara drabbat låginkomsttagare utan också konsekvent missgynnat kvinnor. I regeringens första budgetproposition och i den ekonomiska vårpropositionen 2008 genomfördes stora skattesänkningar som de sociala trygghetssystemen försämrades kraftigt. De större skattesänkningar som genomfördes var införandet av jobbskatteavdraget och avskaffandet av förmögenhetsskatten. För att finansiera dessa förändringar gjordes stora nedskärningar i arbetslöshetsförsäkringen. Fördelningsanalysen visar att män fick betydligt större del av skattesänkningarna som kvinnor drabbades hårdare av försämringarna i trygghetssystemen. Mäns inkomster ökade mer än kvinnors. av de totala inkomstförstärkningarna tillföll män och tillföll kvinnorna (diagram 11.3 nedan). I budgetpropositionen infördes bland annat andra steget i jobbskatteavdraget som innebar relativt stora skattesänkningar för de med höga inkomster där majoriteten är män. gjordes omfattande besparingar i sjukförsäkringen. Framför allt genomfördes stora försämringar för de med långa sjukskrivningsperioder där ersättningsnivån sänktes. Kvinnor dominerar de långa sjukskrivningarna. Fördelningen mellan män och kvinnor i budgetpropositionen innebar att män gynnades än mer. av inkomstförstärkningarna tillföll männen och tillföll kvinnorna (diagram 11.4 nedan). I budgetpropositionen genomfördes tredje steget i jobbskatteavdraget som den statliga skatten sänktes kraftigt. Framför allt de två tiondelarna med de högsta inkomsterna där män dominerar fick stora skattesänkningar. Inga stora försämringar av trygghetssystemen genomfördes men trots detta fick männen en betydligt större del av de inkomstförstärkningarna. tillföll männen mot till kvinnorna (diagram 11.5 nedan). 12Entreprenörskap och nya företag har behovet av fler entreprenörer och företagare varit större . För att vi ska kunna utveckla det moderna och komma tillbaka till jobb och framtidstro behövs människor som vågar starta och driva företag. Entreprenören och företagaren måste ges bästa förutsättningar att bygga nytt och utveckla samhället. Den förändringskraft som ligger i företagandet måste bejakas och uppmuntras. Nedan föreslår vi flera reformer som syftar till att uppmuntra företagande och entreprenörskap. 12.1.1Generell nedsättning av socialavgifterna För att underlätta för små företag att växa och utvecklas föreslår vi att arbetsgivaravgiften sätts ned på en lönesumma upp till maximalt . Vi menar att detta förslag är viktigt både för att uppmuntra nyföretagande och för att lätta på bördan för de minsta företagen som kan ha svårt att få lönsamhet i sin verksamhet. Förslaget innebär att alla företag med en lönesumma på och däröver erhåller en skattelättnad om . Nettokostnaden för offentlig sektor till följd av förslaget är . Regeringen har infört en nedsättning av arbetsgivaravgiften för 1825-åringar. Vi föreslår att nedsättningen avskaffas. Vi menar att generella lättnader som riktas mot de mindre företagen är betydligt mer effektiva än de åtgärder som regeringen presenterat. Regeringens riktade sänkningar för vissa grupper skapar snedvridningar och konkurrensproblem. Generella arbetsgivaravgiftssänkningar å andra sidan gynnar framför allt stora företag där jobbtillväxten är låg. Sådana förändringar skapar alltså varken nya jobb eller leder till bättre villkor för företagarna. 12.1.2Nedsatta arbetsgivaravgifter för soloföretagare som anställer Vi föreslår att soloföretagare får en nedsättning så att de endast betalar ålderspensionsavgiften, av lönen, för den första anställda . För soloföretagaren innebär detta minskade kostnader för den första anställda med beräknat på en månadslön på . Detta är en viktig reform för att få fler företagare att våga låta sitt företag växa genom att sänka den tröskel det ofta utgör att anställa den första medarbetaren. 12.1.3Sänkt arbetsgivaravgift för små forskningsintensiva företag De flesta har infört skatteincitament för forsknings- och utvecklingskostnader som en offensiv åtgärd för att öka investeringarna i den kunskapsbaserade tillväxtindustrin. I saknar vi sådana incitament vilket innebär att vi får svårt att konkurrera om internationella investeringar i kunskapsintensiva företag. Mot den bakgrunden anser att någon form av skatteincitament införs i och föreslår att regeringen bör arbeta fram förslag som finns på plats . vill underlätta att övergå från att vara anställd till att starta näringsverksamhet på heltid. Mot den bakgrunden föreslår vi ett nytt stöd, företagsvikariat, som riktas till dem som har anställning men som vill ta steget att starta ett nytt företag eller utveckla ett redan befintligt företag som de bedriver vid sidan om sin anställning. Stödet, som också riktas till anställda som vill höja sin kompetens genom studier, är utformat som möjlighet till ledighet från sin anställning och max 12 månader med en ersättning motsvarande av ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen. Möjligheten erbjuds endast om en arbetslös som arbetsgivaren godkänt går in och vikarierar under ledigheten. Förslaget har jobbfokus och syftar till rörlighet och inträde på arbetsmarknaden. För att åstadkomma bäst träffsäkerhet och för att uppnå syftet, rörlighet och inträde på arbetsmarknaden föreslås att stödet endast ges till personer . Därutöver föreslås att arbetslösa ungdomar i först hand och långtidsarbetslösa i andra hand är prioriterade för vikariaten. Programmet omfattar cirka 5000 helårsplatser. 12.3Gemensamt rödgrönt förslag: Stärkt tillgång på riskkapital Nyföretagandet minskar i . Det är allvarligt i en situation där de små och medelstora företagen står för en viktig del av en framtida ekonomisk återhämtning. Företagens möjligheter att få tillgång till kapital har allvarligt försämrats. Vi vill genomföra en extra utdelning från med för att skapa en ny riskkapitalfond. Den nya riskkapitalfonden ska agera marknadskompletterande. Fonden ska aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbehov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska särskilt prioriteras. Detta kan till exempel användas för satsningar på företag som verkar i branschen för miljöteknik. Vi föreslår att utdelningen sker på tilläggsbudget och att regeringen återkommer till med ett sådant förslag. vill göra det mer lönsamt att driva småföretag och föreslår därför att arbetsgivaravgifterna sänks på en maximal lönesumma av . Vi satsar också på förbättrade möjligheter att starta företag genom företagsvikariat och ökad tillgång till riskkapital. 12.4Gemensamt rödgrönt förslag: Program för investering i besöksnäringen , och är överens om att det behövs offensiva investeringar för att stärka den viktiga besöksnäringen. Enligt UNWTO, , kommer den globala turismen att växa med till 2020 och i . Vi vill att ska ligga i framkant. Turismen ska växa snabbare här än i resten av , vi ska locka till oss en större andel av de nya globala turisterna. Internationella evenemang är exempelvis ett mycket intressant segment, där har stor tillväxtpotential. Vi är överens om att staten, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ska ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Att gemensamt arbeta för att stärka en positiv bild av skapar både jobb och intäkter. Följande prioriteringar är viktiga för att besöksnäringen ska kunna växa: Vi vill öka marknadsföringen av som turistland och avsätter därför mer än vad regeringen gör i sin budget till marknadsföring och arbete med att främja internationella evenemang. Ett särskilt bolag, Event , ska bildas för att samla och professionalisera arbetet med evenemang. Event ska också kunna bistå med ekonomiska garantier. Särskilda utbildningsprogram för besöksnäringen ska genomföras inom ramen för våra utbildningssatsningar. vill vi ta initiativ till branschsamtal med besöksnäringen för att åstadkomma ett gemensamt strategiprogram för att stärka branschen. Den svenska besöksnäringen bör bli ledande i att erbjuda klimatsmarta alternativ till sina gäster. En medveten politik för grön infrastruktur, tillgång till stränder och skogar med varierat djurliv, i kombination med profilering och genomtänkta erbjudanden, kommer att öka turismen och bidra till bilden av som ett grönt land. Den svenska miljöteknikbranschen växer snabbt och har potential att bli en dominerande verksamhetsgren inom svenskt näringsliv. Många aktörer på området är små och har därför till exempel svårt att komma ut på en internationell marknad. vill stärka miljötekniksektorn genom att ett branschprogram för miljöteknik utvecklas. I branschprogrammet ska näringslivet och de fackliga organisationerna samarbeta med att ta fram strategier för hur miljöteknikbranschen kan utvecklas och stödjas för att få en mer framträdande ställning . I detta arbete är det viktigt att ha en bred inriktning på vilken teknik som ska stödjas. Fokus bör vara att rikta stödet mot de tekniker som har störst effekt i kampen mot klimatförändringarna. föreslår att avsätts för ett branschprogram för miljöteknik. 13Gemensamt rödgrönt förslag: Ge unga en chans De som är unga ska bära upp samhället . Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle; de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. står vi inför en enorm utmaning. Arbetslösheten bland unga ökar rekordsnabbt och den ökar betydligt snabbare i än i många andra EU-länder. Ungdomsarbetslösheten är nu och bland den högsta i . unga halkar efter. Diagram 13.1 Ungdomsarbetslösheten i är bland den högsta i EU (juli månad 2009)24 Därutöver riskerar situationen att förvärras ytterligare . Ungdomskullarna är rekordstora. har antalet 19-åringar ökat (30000 personer). Inte har det varit så många 19-åringar som . kommer arbetsmarknaden att fortsätta att försämras. Enligt regeringens prognoser i budgetpropositionen kommer arbetslösheten att öka både 2010 och 2011. Diagram 13.2 Rekordstora ungdomskullar Källa: SCB. Dessutom har förutsättningarna för de unga att studera på komvux och högskola minskat sedan den moderatstyrda regeringen kom till makten . Högskolan har inte byggts ut. Statsbidragen till komvux har minskat dramatiskt. rapporterar att var tredje studieplats på komvux (totalt 40000 platser) har försvunnit . Dessutom har regeringen försenat utbyggnaden av den kvalificerade yrkesutbildningen och . Istället har regeringen låst in arbetssökande ungdomar i den så kallade jobbgarantin för unga. Där har de arbetssökande ungdomarna samlats och har den vuxit till över 30000 ungdomar. Denna så kallade jobbgaranti är dock inte någon garanti för att få jobb. Under den inledande fasen i praktiken ungefär erbjuds deltagaren inga aktiva insatser. I stället hänvisas man till det som kallas jobbcoachning, det vill säga enkla kurser i att skriva jobbansökningar och cv. Diagram 13.3 Stor ökning av deltagare i regeringens jobbgaranti för ungdomar, 1824 år Källa: Arbetsförmedlingen. Efter den inledande fasen ska den som söker arbete kunna få tillgång till arbetspraktik eller utbildningsinsatser. Det har dock endast skett i undantagsfall. Av de drygt 35 000 ungdomar som var inskrivna i jobbgarantin deltog i utbildning och i praktik. Tabell 13.1 Jobbgarantin för ungdomar antal deltagare i olika insatser Källa: Arbetsförmedlingens statistikenhet. 13.1Fempunktsprogram för jobb, utbildning och praktik till unga Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Unga måste få chansen så att de kan växa och bidra med sin fulla potential. Därför föreslår vi ett program i fem punkter för att minska ungdomsarbetslösheten: Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik och krav på utbildning arbetslöshet Fler platser i KY och högskola och bättre kvalitet Snabbare övergång från studier till arbete Vi vill införa en jobbstart för unga som ger arbetslösa ungdomar mellan möjlighet till jobb, utbildning och praktik. Denna ska ersätta regeringens jobbgaranti för unga. Jobbstarten innebär att Arbetsförmedlingen ska göra en snabb kartläggning, en så kallad profilering, av alla unga som skriver in sig vid förmedlingen . De som bedöms behöva någon utbildning, praktikplats eller subventionerad anställning för att få jobb ska kunna få det redan från början, utan långa väntetider. Till exempel ska de som ännu inte har avslutat sina gymnasiestudier eller som redan har flera arbetslöshetsperioder prioriteras. De unga som är med i jobbstarten ska ha goda möjligheter till utbildning. Vi vill därför satsa på ett brett ungdomslyft och fler möjligheter till praktik och jobb. Många unga som saknar arbete har inte fullständig gymnasieexamen. när det kommer att vara tufft på arbetsmarknaden är det betydligt bättre att dessa unga passar på att läsa in en gymnasieexamen än att de går passivt arbetslösa. Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120000 unga kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasiet. Behovet av extraordinära insatser är därför stort. Vi vill därför sjösätta ett tillfälligt program med 10 000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet Ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) som vill komplettera sina ofullständiga grundskole- eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör berättiga till särskild ungdomslyftsersättning eller till aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men maximalt ska programmet kunna pågå . Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik och krav på utbildning arbetslöshet För att pressa tillbaka den ökande långtidsarbetslösheten måste Arbetsförmedlingen ha tillräckliga resurser att erbjuda. Utöver Ungdomslyftet föreslår vi därför mer pengar till jobbutbildning, lärlingsplatser, förstajobbetavdrag och bättre stöd till unga med funktionshinder. Men det finns ungdomar som trots att de har sökt jobb aktivt och fått del av praktikplatser och korta utbildningar ändå inte har fått ett jobb efter en lång tids arbetslöshet. Vi kan inte lämna dessa ungdomar vind för våg. Senast inskrivning vid Arbetsförmedlingen vill vi därför ställa krav på ungdomarna att delta i Utbildningsstarten. Utbildningsstarten innebär både en rättighet och en skyldighet att delta i en yrkesinriktad utbildning med arbetsplatsförlagd praktik (en jobbutbildning eller en lärlingsplats). Modellen är hämtad från , som har en av de lägsta nivåerna på ungdomsarbetslösheten i EU. De ungdomar som hellre vill utbilda sig inom det reguljära utbildningsväsendet och har den behörighet som krävs kan välja att studera på komvux eller på högskolan. A. Jobbutbildning till unga 2500 platser Många arbetslösa ungdomar har bristande utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Men regeringen har gjort stora nedskärningar. Antalet unga mellan som deltar i en arbetsmarknadsutbildning har minskat personer till 189 personer , enligt . stiger arbetslösheten med rasande fart och unga är i stort behov av arbetsmarknadsutbildning. Vi vill bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med 2500 platser som riktas till unga upp till 20102011 och 1250 platser . Vi vill också göra det möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar. får en ung person som har varit arbetslös länge studera eller göra praktik . Den gränsen är för kort. De allra flesta ungdomar behöver inte några längre utbildningar eller praktikplatser men några gör det. Vi föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . B. Lärlingsplatser 3 000 platser Många unga som har gått utan arbete behöver uppdatera sin kompetens men de saknar studievana och behöver en nära kontakt med arbetslivet för att göra det. Därför vill vi inrätta 2 500 lärlingsplatser där utbildningen motsvarar yrkeskomvux men är förlagd till yrkeslivet. De arbetsplatser som tar emot lärlingar får ersättning för det. Vi föreslår 3 000 lärlingsplatser och 2011, och 1500 lärlingsplatser . C. Förstajobbetavdrag 4 000 platser För de unga som antingen har varit arbetslösa länge eller riskerar att vara det och som saknar den praktiska erfarenheten och de rätta kontakterna för att få jobb vill vi investera i ett generöst förstajobbetavdrag. Det innebär att de arbetsgivare som anställer en ung långtidsarbetslös får göra ett skatteavdrag på två tredjedelar av lönekostnaden . Arbetsförmedlingen ska anvisa platserna för att uppnå önskvärd sysselsättningseffekt och garantera kollektivavtalsenliga löner. Vi föreslår 4000 förstajobbetavdrag 20102011 samt 2000 förstajobbetavdrag . Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Unga med funktionsnedsättning är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda bättre stöd behövs extra resurser. Vi vill därför avsätta till Arbetsförmedlingen för mer individuellt stöd till unga med funktionsnedsättning. Fler platser i KY och högskola och bättre kvalitet De ökande ungdomskullarna och den höga ungdomsarbetslösheten ställer krav på fler platser i både KY och högskola. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en ökning av antalet platser i högskolan, men satsningen är tillfällig, vilket är anmärkningsvärt eftersom de allra flesta av högskolans program är långa. Vi menar att antalet utbildningsplatser på högskolan behöver byggas ut ytterligare och mer långsiktigt. Därför föreslår vi fler högskoleplatser än regeringen. För att höja kvaliteten i högskoleutbildningarna föreslår vi också i ett extra anslag för höjd kvalitet i högskolan. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier, och de studenter som skriver uppsats behöver mer tid med sina handledare. Medlen ska främst gå till att höja kvaliteten i grundutbildningen inom samhällsvetenskap och humaniora. Fördelat på samtliga studenter (uppgifter ) inom samhällsvetenskap, humaniora, teologi och juridik så blir det per student och år. Det skulle till exempel kunna innebära att studenterna kan få 60 föreläsningar extra . Långt ifrån alla unga är intresserade av teoretiska högskoleutbildningar. För de som vill ha en mer yrkesinriktad påbyggnadsutbildning efter gymnasiet måste det också finnas högkvalitativa alternativ. Därför är den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) viktig. Vi menar att KY-utbildningarna långsiktigt bör fortsätta att byggas ut och föreslår fler platser än regeringen . Snabbare övergång från studier till arbete För att få jobb behöver ungdomar utbilda sig i sådant som arbetsgivarna efterfrågar. Dessutom behöver de erfarenheter från och kontakter med arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, komvux och på högskolan. Bättre studie- och karriärrådgivning Därför föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till studie- och karriärrådgivningen i gymnasieskolan samt ytterligare för detsamma på högskolan 20102012. Ökade möjligheter till praktik och traineejobb när arbetsmarknaden är extra ansträngd föreslår vi dessutom fler praktikplatser vid statliga myndigheter för nyutexaminerade akademiker och ett traineeprogram till de kommuner och landsting som vill ta chansen att nu nyrekrytera nästa generations välfärdsarbetare. Tabell 13.2 Fler jobb, utbildning och praktikplatser (antal, avvikelse från regeringen) Ungdomslyft fler platser på komvux och folkhögskolor riktade till arbetslösa ungdomar Fler platser på högskolan Fler platser på KY () Praktik i statliga myndigheter Tabell 13.3 Kostnader (avvikelse från regeringen) Nytt studiestöd för arbetslösa ungdomar som läser på komvux (ungdomslyftsersättning) Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Fler platser på högskolan, inklusive studiemedel Fler platser på KY (), inklusive studiemedel Bättre studie- och karriärvägledning Praktik i statliga myndigheter 14.1Höj kvaliteten och bygg ut högskolan Att svensk högre utbildning håller hög kvalitet ligger i allas intresse. Studenterna gör en stor investering både och i pengar när de väljer att utbilda sig och har rätt att förvänta sig att få en utbildning av hög kvalitet. Samhället behöver välutbildade människor som kan bidra till samhällsutvecklingen. Utbildningen måste leda till anställningsbarhet och entreprenörskap. Vi behöver också en livskraftig och högkvalitativ forskning, och en förutsättning för det är att grundutbildningarna förbereder studenterna väl för fortsatt akademiskt arbete. Den högre utbildningen i håller generellt hög kvalitet, men den kan bli bättre. lägger här fram ett antal förslag för att stärka kvaliteten i den högre utbildningen. föreslår en stor reform för högre kvalitet i högskolan. avsätts för höjd kvalitet i undervisningen och 100 miljoner för att förbättra studenternas kontakt med arbetslivet. Vi föreslår en satsning på 50 miljoner för att bygga ut möjligheterna till praktik i högskolan och ett höjt studiemedel med . 14.1.1Mer undervisning inom de ämnesområden som har minst har en omfattande utbyggnad av högskolorna skett, och antalet studieplatser fördubblades . Men kvaliteten i utbildningen är eftersatt. Särskilt inom områdena samhällsvetenskap, juridik, humaniora och teologi är resursbristen framträdande. Antalet studenter per lärare har ökat, och det är inte ovanligt med så lite lärarledd tid som . Självklart blir kvaliteten lidande om studenten är hänvisad till självstudier i så stor utsträckning. Kvaliteten måste höjas i högskolan, särskilt inom de ämnesområden som har liten andel lärarledd tid. vill därför tillsammans med Socialdemokraterna och satsa på att höja kvaliteten i utbildningen på grundutbildningen inom samhällsvetenskap, juridik, humaniora och teologi. Medlen ska gå till att höja kvaliteten i utbildningen framför allt genom mer undervisning. Satsningen på motsvarar per student och år. Det skulle till exempel kunna innebära att studenterna inom dessa ämnesområden får ytterligare en och en halv föreläsning . 14.1.2Studenternas övergång mellan studier och arbete Att hitta det första jobbet kan ofta vara problematiskt även för dem som har en färdig högskoleutbildning. Många studenter saknar ett eget kontaktnät och vägar ut i arbetslivet. är det första jobbet avgörande för det fortsatta yrkeslivet. vill förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna för att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med potentiella arbetsgivare och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. På de flesta lärosäten förekommer det olika former av aktiviteter för att hjälpa studenter ut på arbetsmarknaden. Men dessa verksamheter är underdimensionerade för behovet. Högskolorna har för lite pengar för att på allvar kunna hjälpa studenterna med övergången från studier till arbetsliv. Vi avsätter därför tillsammans med Socialdemokraterna och för att lärosätena ska utveckla karriärcenter som ska stödja studenterna i övergången mellan studier och arbete. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb.