ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02U261 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att undanröja de hinder som försvårar en fortsatt Öresundsintegration. I händer mycket positivt. Pendlingen mellan och ökar åt båda hållen, allt fler företag verkar i båda länderna och rekordmånga studenter väljer att studera i sitt nordiska grannland. Den integration över som alltmer fördjupats över åren har bidragit till ökad tillväxt och ökat välstånd i såväl som . Tillväxtpotentialen i är stor, och befolkningen förväntas öka med närmare 300 000 invånare som man bättre än många andra regioner klarat av utmaningarna från dagens världsomspännande finanskris. Med rätt förutsättningar kan en ökad Öresundsintegration bli en motor för såväl svensk som dansk ekonomi. Mycket bra har också hänt . Att den som bor på den ena sidan Sundet och arbetar på den andra behöver inte som tidigare oroa sig för att hamna utanför sitt lands inkomstbaserade trygghetssystem, och att länderna nu också tillsammans har lagt fram ett förslag för rehabilitering av sjukskrivna gränspendlare är bara två exempel på att såväl som regeringar prioriterar Öresundsintegrationen. Tyvärr finns det många hinder för fortsatt integration som måste undanröjas för att processen ska kunna fortlöpa så effektivt som möjligt. Det är inte bara uppenbara hinder som exempelvis överbelastade kommunikationer som ställer till besvär utan också regleringar och skatter som skiljer sig så kraftigt åt mellan länderna att det ofta är alltför svårt för den enskilde att ekonomiskt verka på båda sidor om Sundet. Inte minst när det gäller försäkrings- och trygghetssystem finns det mycket som återstår att göra innan vi kan tala om en riktigt lyckad integration. Målsättningen måste vara att det skall vara lika enkelt att investera och pendla över som det är att göra detsamma i andra tillväxtregioner inom landets gränser. På skatteområdet måste transparensen mellan de två ländernas system öka. För den enskilde medborgaren eller det enskilda företaget måste det gå att få översikt över hur mycket och till vem man skall betala skatt. När det gäller försäkrings- och trygghetssystem gäller detsamma där. De oklarheter som råder kring vem som har rätt till exempelvis föräldraförsäkring och vilket land som skall betala den måste redas ut så att även den som har familj kan känna sig trygg i att våga ta ett arbete i ett annat land än sitt eget. Inte minst på arbetsmarknadsområdet måste fler förenklingar till. Den som spontant söker ett arbete i riskerar att bli av med sin möjlighet att få a-kassa om han inte redan från dag ett byter a-kassa. Detta borde gå att förenklas. Den som har fast uppehållstillstånd och arbetstillstånd i får inte heller söka arbete i . En förenklad procedur för dessa är önskvärt inte minst ur integrationssynpunkt för den enskilde. Öresundsintegrationen kommer att fortsätta oavsett politiskt agerande från statsmakten, men staten kan göra mer för att fler medborgare och företag ska kunna ta del av de positiva effekterna av en fortsatt integration.
mot · GX02U264 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU fullt ut implementerar resolution . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inom EU bör sättas upp tydliga mål i syfte att implementera resolutionen vid hantering av olika konflikter. Fred, jämställdhet och utveckling är begrepp som hänger samman och är beroende av varandra. Därför är det mycket viktigt att kvinnor involveras i fredsprocesser då det är avgörande för att långsikt fred och säkerhet ska kunna upprättas. Hållbar fred kan inte upprättas utan att kvinnors behov, prioriteringar och strategier för konfliktlösning tillvaratas i fredförhandlingar. Fredsförhandlingar syftar inte bara till att avsluta en konflikt. När en fred väl förhandlats fram börjar det viktiga arbetet med att bygga upp ett nytt samhälle. I detta samhälle måste jämställdhet främjas på alla nivåer. Lyckas man inte skapa ett rättsamhälle med demokrati och lika rättigheter mellan kvinnor och män riskerar nya konflikter att bryta ut. antogs resolution av . Denna resolution är ett juridiskt bindande dokument som behandlar frågan om hur krig påverkar kvinnor och kvinnors deltagande i konfliktlösning och i arbetet med att uppnå långsiktig fred. Representationen av kvinnor i fredsprocessen ska öka, fredsbevarande styrkor ska präglas av ett genderperspektiv, specifika behov för kvinnor i flyktingläger ska tillgodoses och åtgärder som stöttar kvinnors lokala fredsinitiativ ska främjas. Genom antagandet av resolutionen blev kopplingen mellan jämställdhet, hållbar utveckling och internationell säkerhet officiellt erkänd. När det gäller implementeringen av resolutionen återstår det dock mycket att göra. Genom att anses vara ett föregångsland inom jämställdhet, har vi också ett ansvar att driva jämställdhetsarbetet i olika internationella sammanhang. Ungefär som resolution antogs av beslutade om resolutionen European Parliament resolution on participation of women in peaceful conflict resolution (2000/2025 ). EU förbinder sig i denna att verka för dess fulla implementering inom EU men också i relationer och avtal med andra. bör aktivt verka för att resolution fullt ut implementeras inom EU. Det är viktigt att EU agerar utifrån resolution när EU ska hantera hastigt uppkomna konflikter, som exempelvis Georgienkrisen . Det måste finnas tydliga mål i syfte att implementera resolution i alla konflikter där EU involveras.
mot · GX02U266 · 2009-10-02 00:00:00 — EU:s klausul om små och lätta vapen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU ska säkerställa att unionen i avtal med tredjeland lyfter fram EU:s klausul om små och lätta vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att det i EU:s avtal med tredjeland tydligt redovisas vilka åtaganden som gjorts i enlighet med EU:s klausul om små och lätta vapen. Rätten av få leva i fred och frihet tillkommer tyvärr inte alla på denna jord. En av de begränsande faktorerna är det illegala användandet av vapen. Senast nu med skolskjutningarna i våra grannländer men också mängder av konflikter i vår omvärld. Även drabbas frekvent av det illegala användandet av vapen. används skjutvapen vid mord, mordförsök eller rån i . Antalet beslagtagna vapen har ökat i rad. Antalet mord med skjutvapen i har på fördubblats från 35 till 70. Våldet och vapenkulturen kryper närmare oss och våra barns skolgårdar. Runt om i världen dödas fler än 1000 människor av ett handeldvapen, och nio av tio är kvinnor eller barn. Detta är vår tids verkliga massförstörelsevapen. Vi måste diskutera vad som måste göras för att stoppa den illegala spridningen av små och lätta vapen. På det internationella planet handlar det om en handfull länder som måste ändra sin inställning avseende regler för märkning och spårning av lätta vapen och ammunition. Det krävs också resurser till de fattigare länderna för att de ska klara exportkontroll, vapenregister, märkning av vapen, kontroll av vapenhandlare, förstörelse av överskott, kriminalisering av innehav, lagerhållning hos polis och militär, avväpningskampanjer m.m. antog en paragraf som skall inkluderas i alla EU:s överenskommelser med tredjeland. Paragrafen lyfter upp farorna med den illegala produktionen, överföringen och cirkulationen av små och lätta vapen men också den överdrivna ackumulationen och okontrollerade spridningen av dessa vapen generellt. Dessa utgör ett hot mot fred och internationell säkerhet samt mot hållbar ekonomisk och social utveckling. Det är därför av största vikt att detta denna paragraf lyfts fram och följs upp av EU:s institutioner såväl som av medlemsländernas representanter på plats i tredjeland. Det är också viktigt att åtaganden som görs i enlighet med denna paragraf lyfts fram så att de kan stimulera liknande åtgärder i andra länder. Med ökad kontroll över vapenflöden och en tydlig linje för hur vi med gemensamma krafter agerar kan vi också leva ett betydligt tryggare liv i vårt eget land. Det som i motionen anförs om behovet att lyfta fram EU:s klausul om små och lätta vapen bör ge regeringen till känna.
mot · GX02U267 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella arbete för att förmå andra länder att avskaffa reserestriktioner för hivpositiva. Hiv/aids är en globalt spridd sjukdom och en av de absolut allvarligaste sjukdomarna . Förutom det lidande som ligger i själva sjukdomen, som till följd av otillräckliga resurser till bromsmediciner fortfarande skördar miljoner människoliv, finns det också utbredda fördomar mot människor med hiv. Det sociala stigma som hivpositiva utsätts för är en allvarlig kränkning av den mänskliga värdigheten och försvårar också möjligheten att leva ett bra liv trots sjukdomen. Det är därför mycket allvarligt att mellan 60 och 70 länder fortfarande nekar hivpositiva rätten att resa till eller vistas i landet, enbart på grund av hivstatusen. Bland dessa länder finns diktaturer som , och , men också demokratier som , och . I krävs särskilt tillstånd för hivpositiva, även vid korttidsvistelser, och utan sådant tillstånd kan personen deporteras ur landet. Detta trots att är det land där aids upptäcktes. Generella reserestriktioner för hivpositiva har inget som helst värde ur preventionssynpunkt. För det första har hiv redan etablerat sig som en global sjukdom. För det andra och viktigare: hiv överförs lyckligtvis inte vid vanliga sociala kontakter. Reserestriktionerna kan däremot användas politiskt av ett lands ledning, antingen för att visa handlingskraft i största allmänhet eller för att spela på främlingsfientliga attityder och föreställningar om utländsk smitta. Detta får förödande följder för dem som är hårdast utsatta de hivpositiva själva, som nekas rätten till rörelsefrihet. I förlängningen skadar restriktionerna också en effektiv hivprevention, eftersom de straffar den som tagit ett hivtest som visat sig positivt men inte påverkar den som valt att förbli ovetande om sin hivstatus. I sitt tal vid om aids sade FN:s generalsekreterare : I call for a change in laws that uphold stigma and discrimination including restrictions on for people living with HIV. Vid samma möte uppmanade även , chef för , alla länder att avskaffa reserestriktioner som riktas specifikt mot gruppen människor med hiv. har en hög profil i det internationella arbetet mot hiv/aids och för mänskliga rättigheter. Det är angeläget att företrädare i alla relevanta internationella forum uppmärksammar det allvarliga problemet med reserestriktioner för hivpositiva. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02U268 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska avskaffas. När bildades skedde det i av oro och i kölvattnet av ett världskrig när behovet av nordiskt samarbete och samverkan krävde ett gemensamt forum. En av de första konkreta reformerna som rådet införde var den nordiska passunionen som trädde i kraft och innebar att blev till en gemensam arbetsmarknad med färre hinder och regleringar. inrättades också där de nordiska statsråden regelbundet träffas för att diskutera olika viktiga frågor för nordiskt samarbete. Detta arbete resulterar i konkreta reformer och bör därför också vårdas i ett nytt sammanhang och via nya forum. utser de nordiska parlamenten sina respektive ledamöter och ersättare till . Dessa representanter arbetar i och ägnar sig åt nordiska frågor utan att för den skull ha förankring i respektive lands fackutskott som har hand om frågorna. bekostar också de svenska ledamöternas verksamhet inom och Östersjösamarbetet med , då är ej ministerrådets kostnader inräknade, trots att rådet saknar formell beslutsrätt. Beslutsrätten försvinner nämligen i och med att ledamöterna saknar mandat från sina respektive regeringar och parlament i . Detta riskerar att göra till en intern nordisk samtalsklubb som i realiteten inte kan påverka mer än vad de enskilda parlamentsledamöterna kan göra i sina egna fackutskott när det kommer till gränsöverskridande frågor som exempelvis gränshindersproblematik, handel och fiskerinäring. Det är därför vår uppfattning att de frågor som hanteras av på ett bättre sätt skulle kunna hanteras av utskotten i de nationella parlamenten. Detta skulle bredda och möjliggöra ett ökat intresset för nordiska frågor. Bland företrädarna för det gällande institutionella nordiska samarbetet ges ofta bilden att skulle vara förutsättningen för det samarbete som är , som det också skulle vara en förutsättning för att utveckla samarbetet ytterligare. Enligt min mening finns inget sådant samband. Det är därför dags att flytta diskussionerna från sessioner till de nationella parlamenten. Förutsättningarna för 2009 är vitt skilda . är tre nordiska länder medlemmar i medan är i färd med en medlemsansökan och har ett särskilt avtal med EU. Grunderna för samarbete inom och har därmed förändrats. Järnridån mellan öst och väst har fallit. finns här inte mer. Bortom växer istället ett stabilt demokratiskt system fram där , , och samtliga är EU-medlemmar . har i dagens spelat ut sin roll. omfattar också det nordiska samarbetet mycket mer än tidigare organisationer, företag och vänorter skapar bättre band mellan de nordiska länderna. En ny tid kräver nya lösningar och nya samarbetsformer. Därför skall avskaffas.
mot · GX02U269 · 2009-10-02 00:00:00 — Stöd till oberoende medier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till oberoende medier i länder med demokratiunderskott. Tillgången till fria och oberoende medier är något som vi tar för givet i . Det är en av själva grundstenarna i den svenska demokratin. Genom tillgång till information från flera av varandra oberoende källor kan individen göra egna bedömningar. Existensen av oberoende medier är ett av de bästa sätten att motarbeta antidemokratiska regimer. Genom att stödja medier stödjer vi även aktivism, människor som själva tar tag i sin situation. Redan nu är arbetet för mänskliga rättigheter prioriterat av regeringen. avsattes till exempel 100 miljoner till främjandet av mänskliga rättigheter genom stöd till enskilda individer, grupper eller organisationer som arbetar för oberoende medier, fackligt arbete eller annat som stödjer det civila samhället. Detta är mycket bra. Utöver detta stöd skulle jag även vilja se en prioritering när det gäller radio- och tv-stationer och tidningar direkt. Stödet kanaliseras mest till individer genom utbildning. Detta skapar bra förutsättningar, men det behövs även ett direkt stöd så att, till exempel, en tidning kan hålla verksamheten igång. Ett projekt som jag skulle vilja se är att man startar en radiostation som sänder oberoende nyheter till . Jag kommer själv från och vet hur besvärligt det är att få tillgång till fri information. Med anledning av det som anförts bör regeringen se över möjligheterna att ytterligare prioritera yttrandefrihetsfrågor inom ramen för biståndsbudgeten, specifikt när det gäller stödet till oberoende tidningar, tv och radio. Reza Khelili Dylami (m)
mot · GX02U273 · 2009-10-03 00:00:00 — *Analys gjord av det europeiska ; From to : assessing G20 action for developing countries, .
mot · GX02U275 · 2009-10-04 00:00:00 — Tillståndsgivning för export av krigsmateriel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över organisering och kontroll av krigsmaterielexport i syfte att överföra denna till regering och riksdag, så som rådande ordning var . Export av krigsmateriel är en känslig politisk fråga som inbegriper hänsyn till såväl försvarspolitiska, utrikespolitiska som näringslivspolitiska överväganden. Det bör alltså vara av stor vikt att den folkvalda församlingen ges insyn i samt inflytande över beslutsförfarandet i frågor som rör detta. gäller en ny beslutsordning som innebär att en självständig myndighet (ISP) tilldelats ett långtgående ansvar för hanteringen av dessa frågor. Den tidigare kopplingen till parlamentet som gällde finns i egentlig mening. KMI (Krigsmaterielinspektionen) som tidigare handlade exporttillståndsgivning var en del av UD:s handelsavdelning och hade därigenom en position centralt i regeringens närhet. Dessutom involverades även Försvarsdepartementet, Statsrådsberedningen och i beslutsprocessen. Därutöver utgjorde den nämnd bestående av representanter för riksdagspartier som i slutet av beredningsprocessen kopplades in en garanti för parlamentariskt inflytande och insyn. Praxis som gällde var att konsensus skulle råda angående beslut om exporttillståndsgivning. Den proposition som den dåvarande regeringen lade fram 1995 och som antogs i 1996 har på ett avgörande sätt skjutit ansvarsfrågan över till den självständiga myndigheten (ISP) samt dessutom till försvarsindustrin självt. Myndigheten ska på eget initiativ hissa ärenden till regeringen, och det är något som gjorts endast 15 gånger (av närmare 10000 behandlade ärenden) . Av dessa 15 rörde endast 6 direkt exportaffärer. (Se SOU 2005:9, s. 209) har exempelvis mycket kontroversiella beslut tagits av myndigheten, rörande (BoforsMipro-affären) samt rörande krigsmaterielexport till och under . Inte i något av dessa fall har ärenden lyfts upp till regeringsnivå av myndigheten. Följaktligen har varken kontroll och inflytande under beredning, eller över beslut, kunnat utövas av regering eller organ (). Inte heller har kunnat anföra synpunkter eftersom beslutet inte legat på regeringens bord utan hos den självständiga myndigheten. Noteras bör att ISP:s uppgift dessutom beskrivs som att styra företagens kvalitetsprocesser (regeringens skrivelse 2007/08:114, s. 78). Kontrollen skjuts alltså mer och mer över på företagen själva och att de får bedriva intern exportkontroll. För näringslivet är kanske detta en önskesituation. För den politiska kontrollen, insynen och makten över beredning och beslut gällande dessa känsliga frågor är det en allvarlig brist som bör ses över. Lagstiftningen gällande krigsmaterielexport är av sådan art att besluten måste vägas mot politiska hänsyn till åtminstone de tre tidigare nämnda politikområdena. Det är därför högst rimligt att politikernas kontroll och insyn i dessa ärenden är av avgörande karaktär.
mot · GX02U278 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Företagsamt bistånd. står för en mycket stor biståndsverksamhet. till antalet invånare är vårt bistånd kanske det mest omfattande i världen. Utvärderingar visar på en välkommen förbättring av resultat och effektivitet. Trots detta kan det konstateras att av biståndsverksamhet har haft mycket begränsad effekt i form av utveckling. har biståndet utvecklats mer mot marknadsinriktat stöd, såsom aid for trade, och investeringar, såsom via . Det finns emellertid utrymme för att utöka denna del och ge klara mandat för utformningen av ett mer marknadsinriktat bistånd. Det är en uttalad ambition att skall stödja länderna i östra utanför EU. Dessa länder har drabbats hårt av finanskrisen och det är ett stort intresse inte bara ekonomiskt utan också politiskt att denna region har en stabil utveckling. bör därför öka mandatet för och stödja , Europeiska banken för utveckling och rekonstruktion. Att utöka mandatet för innebär också ökad samverkan med svenska företag. Ett viktigt bidrag vid denna typ av utvecklingsbistånd är att överföra god företagskultur såsom god etik och miljömedvetenhet. Det är emellertid viktigt att lönsamhetskrav upprätthålls så långt det är möjligt och effekterna på de lokala marknaderna uppmärksammas till exempel så att annan lokal verksamhet inte slås ut. Med rätt inriktning kan en ökad andel marknadsinriktat bistånd till östeuropeiska länder på ett effektivt sätt till liten kostnad ge substantiella möjligheter till utveckling. Samma principer kan tillämpas för stöd till länder utanför . I fattiga länder torde lån till investeringar vara ännu mer viktigt då tillgången på kapital är begränsad och det ofta saknas säkerheter. Mikrolån är på många håll en framgångsrik väg till att till exempel kvinnor kan starta små verksamheter som effektivt kan bidra till långsiktig försörjning på ett helt annat sätt än direkta bidrag. Även vad gäller stödet till fattiga länder bör andelen för marknadsinriktat bistånd ökas med sikte på utveckling av en hållbar lokal ekonomi.
mot · GX02U281 · 2009-10-05 00:00:00 — Implementering av EU-direktiv som leder till nya gränshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränshinder som uppstår med anledning av implementering av EU-direktiv. För det nordiska samarbetet är ett viktigt mål att gränshinder som finns i ska upphöra. Arbetet med detta har kommit långt, men dessvärre uppstår ibland nya gränshinder. Det beror ofta på att de nordiska EU-länderna implementerar EU-direktiv på så pass olika sätt att nya gränshinder uppstår. Problemet är känt , men släppte Det danske institut for internationale studier (DIIS) en rapport som pekar på att omfattningen är anmärkningsvärt stor. Emellertid skulle problematiken relativt stor utsträckning gå att undvika i om en större samordning vid implementering av EU-direktiv skedde de nordiska länderna emellan. Regeringen bör därför inom ramen för det nordiska samarbetet ta initiativ till åtgärder som begränsar uppkomsten av nya gränshinder i och med olikartad implementering av EU-direktiv i de nordiska länderna.
mot · GX02U284 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en angränsande zon utanför svenskt sjöterritorium. Utrikesminister har i svar på en skriftlig fråga uttalat följande: I en angränsande zon kan kuststaten utöva nödvändig kontroll av exempelvis ingående fartyg för att i preventivt syfte och på ett mer effektivt sätt förhindra överträdelser mot kuststatens lagar och förordningar vad avser invandring, skatter, tullar och hälsovård. Vidare kan kuststaten förfölja och ingripa mot utgående fartyg vid misstanke om att brott skett inom kuststatens territorium eller territorialhav mot sådana lagar och förordningar. Detta är frågor som har bäring på flera viktiga områden och som berör vår geografiska närhet såsom miljö-, utrikes- och säkerhetspolitik, kampen mot terrorism och gränsöverskridande brottslighet. har inte i enlighet med inrättat någon angränsande zon. Regeringen har emellertid gett uttryck för att frågan om inrättande av en angränsande zon bör bli föremål för utredning (prop. 1995/96:140 s. 159 f.). Frågan om tillsättandet av en sådan utredning bereds i . En angränsande zon medför som framgår av utrikesministerns svar ovan vinster på flera politikområden. Frågan har därför uppkommit om hur kostnaderna för sjömätningen och utmärkningen av en sådan zon på sjökort ska finansieras. har kompetensen men inga medel för detta. Som affärsverk finansieras dess verksamhet huvudsakligen genom avgifter på handelssjöfarten. De nuvarande svenska baslinjerna från vilka sjöterritorium, ekonomisk zon och en framtida angränsande zon beräknas uppmättes senast . har naturgeografiska och geodetiska förändringar skett. Landhöjningen och införandet av ett nytt geografiskt koordinatsystem (WGS84) kräver även utan inrättande av en svensk angränsande zon en revidering av de svenska baslinjerna. Vinsten av att hävda svensk jurisdiktion i en angränsande zon är så stor att kostnaderna för inrättandet av en sådan inklusive revisionen av de svenska baslinjerna bör bestridas av det allmänna. Efter det att deklarerat en angränsande zon bör en revision av baslinjer och utmärkande på sjökort prioriteras runtomkring och . Därmed skulle ett betydande havsområde tidigt och till begränsade kostnader bli tillgängligt för utökad tillsyn och lagföring av svenska rättsvårdande myndigheter.