mot · GX02N468 · 2009-10-06 00:00:00 — En ljus framtid för tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar för en god utveckling i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av ett gott företagsklimat för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av yrkesutbildning, högre utbildning och forskning för utveckling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastrukturens betydelse för att dels binda samman till en arbetsmarknadsregion, dels binda samman med angränsande län till större arbetsmarknadsregioner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen av det östgötska jord- och skogsbruket.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen av den östgötska besöksnäringen. 1 Yrkande 3 hänvisat till UbU. 2 Yrkande 4 hänvisat till TU. 3 Yrkande 5 hänvisat till MJU. har länge varit och är på många sätt fortfarande en stark och framtidsinriktad del av . I finns ett av bördigaste jordbruksområden, , som har bringat välstånd till länets invånare. I norr finns den östgötska bergslagen, där bergsbruk och därmed sammankopplad företagsamhet gav arbete och utveckling. I grundades första egentliga verkstadsindustri, Verkstad, vars uppgift var att tillverka produkter som behövdes vid byggandet av , men som kom att betyda mycket för uppbyggandet av en modern, svensk industrisektor. Jord- och skogsbruket och livsmedelsindustrin är fortfarande viktiga inslag i det östgötska näringslivet, men har fått sällskap av stora och framgångsrika industrier som , och . Tack vare avknoppningar från och den framsynta uppbyggnaden av har också många spjutspetsföretag med bland annat högteknologisk inriktning. Fjärde storstadsregionen med och som nav, men med övriga östgötakommuner som viktiga deltagare har blivit ett begrepp som står för dynamik och utveckling. kännetecknas också av vacker natur, intressanta besöksmål och många natursköna boendemiljöer och har goda förutsättningar att erbjuda både bra boende och rekreation och turistande i fina omgivningar. har alltså en stolt historia, många möjligheter här och samt goda framtidsutsikter. När allt detta positiva är sagt, kan man konstatera att relativt sett har haft större problem med arbetslöshet och utanförskap än många andra län. har underpresterat i flera avseenden, om man jämför utvecklingen i med utvecklingen i riket som helhet eller i omgivande län. Arbetslösheten har varit högre i än i riket som helhet. har svarat för en högre andel av den totala arbetslösheten i riket än den östgötska folkmängden utgör av rikets folkmängd. Jobbtillväxten har även under högkonjunkturen som föregick den nu rådande krisen varit svagare i än i riket som helhet. I vissa avseenden har haft problem av samma omfattning som utpräglade glesbygdslän haft. Denna verklighet stämmer inte riktigt med den östgötska självbilden eller med den bild andra har av . Det är både bra och dåligt. Det är bra att både vi östgötar och andra ser på med positiva ögon. Det ligger dock en risk i att inte inse vilka problem har, eftersom det kan leda till att man inte vidtar de åtgärder som behövs. Det är svårt att veta säkert varför har haft större problem med arbetslöshet än vi relativt sett och med hänsyn till vår självbild borde ha haft. En bidragande förklaring är sannolikt att när 1990-talskrisen bröt ut hade en relativt stor verkstadsindustrisektor med en relativt stor del arbeten som inte krävde någon längre utbildning. Under krisåren skedde en mycket omfattande strukturomvandling inom industrin och den ledde till att många lågkvalificerade jobb försvann för att aldrig mer komma tillbaka. Detta drabbade relativt sett hårdare än många andra delar av landet, eftersom i utgångsläget hade många industrijobb av den typ som försvann. Denna förlust av jobb har inte i tillräcklig utsträckning kompenserats av en jobbtillväxt i andra sektorer efter 90-talskrisen, utan ett antal människor har slagits ut från arbetsmarknaden. Under den kris som bröt ut har dock klarat sig bättre än många andra län. andel av landets arbetslösa har fallit från . En delförklaring till detta är troligen att gick igenom stora delar av sitt stålbad med genomgripande strukturomvandlingar inom industrin . har inte heller någon stor bil- eller råvaruindustri, de två industrigrenar som drabbats värst av den rådande krisen. gäller det att skapa goda förutsättningar så att den östgötska arbetsmarknaden ska återhämta sig snabbt, när konjunkturen vänder uppåt, och förebygga arbetskraftsbrist och andra flaskhalsproblem. För detta krävs ledarskap och klok politik, i riket och i . Fler nya jobb och tydliga drivkrafter för att återvända till arbetsmarknaden Regeringens och riksdagsmajoritetens allmänna politik för att möta krisen är bra för och bra för . Till den negativa utvecklingen i och har säkert bidragit den generella trend vi sett i , nämligen att av de människor som blivit arbetslösa vid olika nedgångar i ekonomin, så har en tredjedel aldrig kommit tillbaka i jobb. En av de stora utmaningar som alliansregeringen och alliansmajoriteten i står inför är att se till att detta mönster inte upprepas, när den nu rådande krisen har passerat. När antalet jobb blir färre, krävs större ansträngningar än annars för att få ett jobb. Man måste söka fler jobb och kanske i andra branscher och på andra platser än man är van vid. För att människor ska hålla modet uppe och fortsätta söka jobb även efter att ha fått nej för tjugonde eller femtionde gången, krävs dels bra matchningsstöd från Arbetsförmedlingen, dels en tydlig ekonomisk morot. Det är bakgrunden till att regeringen i budgetpropositionen föreslår ett fjärde jobbskatteavdrag. Får man behålla mer av sin lön, ökar drivkrafterna att hålla sig kvar på arbetsmarknaden även i dåliga tider. Andra viktiga inslag i krispolitiken 20092010 och i den allmänna reformeringen av den ekonomiska politiken och av arbetsmarknaden är sänkta egenavgifter, sänkta arbetsgivaravgifter för alla, extra mycket sänkta arbetsgivaravgifter för unga , sänkt bolagsskatt, skattereduktionen för hushållsnära tjänster (HUS-avdraget), omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser, 17 miljarder i extra statsbidrag till kommuner och landsting, tusentals nya utbildningsplatser inom komvux, samt universitet och högskolor, en storsatsning på forskning och en stor närtidssatsning på infrastruktur. Många av åtgärderna ingår i regeringens arbete med att förbättra företagsklimatet, så att det blir enklare, roligare och lönsammare att starta och driva företag. Alla dessa reformer är av stor betydelse för att det östgötska näringslivet ska ha goda utvecklingsmöjligheter, skapa nya jobb istället för de jobb som förlorats och hälsa dem som länge varit utan jobb välkomna tillbaka till arbetsmarknaden. Det är viktigt att fortsätta förbättra företagsklimatet, så att än fler nya jobb kan skapas, och att fortsätta förbättra drivkrafterna för eget arbete, så att så många som möjligt söker sig tillbaka till arbetsmarknaden så fort som möjligt. Vi identifierar härutöver några områden som är viktiga för framtid: Fler utbildningsplatser, främst inom och komvux/yrkesvux. Strategiska satsningar på infrastruktur. Förbättrade förutsättningar för jord- och skogsbruket. Förbättrade förutsättningar för besöksnäringen. Just nu pågår en strukturförändring inom utbildningssektorn, som innebär att yrkesutbildningar i första hand ska ges inom det reguljära utbildningssystemet gymnasieskolan, och yrkesvux och inte i form av arbetsmarknadsutbildningar. Det är en bra inriktning och det är tydligt att kommuner och näringsliv har uppfattat signalen. Samarbetet på utbildningsområdet mellan kommuner, näringsliv och regionförbundet utvecklas positivt, och på ett antal platser i länet genomförs teknikcollegesatsningar inom ramen för gymnasieskolan. Det finns en oro inom näringslivet för att kvalificerade verkstadstekniker och verkstadsarbetare ska bli en bristvara när konjunkturen vänder uppåt, och därför gäller det att se till att det finns tillräckligt många utbildningsplatser inom för det östgötska näringslivet relevanta områden. Det staten kan göra är att styra resurser i form av statsbidrag till yrkesutbildning, exempelvis komvux/yrkesvux, till de delar av landet där behoven är störst och vi menar att i ljuset av länets historia och utveckling är ett sådant område. När det gäller akademisk utbildning är väl rustat genom inklusive Campus . Med tanke på den erkänt höga kvalitet som universitets utbildningar allmänt sett håller, har staten goda skäl att styra ytterligare resurser dit, för att få så mycket valuta som möjligt för sina satsningar. Det bör också nämnas att flera kommuner, bland andra , har etablerat samarbeten om distansutbildning med lärosäten på andra håll i landet, vilket är utmärkt. Vi välkomnar regeringens och riksdagsmajoritetens storsatsning på forskning och förbättrade förutsättningar att kommersialisera forskningsresultat, en satsning som inte minst har kommit till del. Kommersialisering av högklassig forskning kan ge nya jobb och nya företag. Nya forskningstjänster ger ett inflöde av högkvalificerad arbetskraft till regionen. Strategiska satsningar på infrastruktur har ett gynnsamt geografiskt läge, men investeringarna i vägar och järnvägar har varit eftersatta i och det har drabbat även och östgötarnas möjligheter att resa. Alliansregeringens storsatsning på väg- och järnvägsinvesteringar är mycket välkommen. Infrastrukturen har stor betydelse för att dels binda samman till en arbetsmarknadsregion, dels binda samman med angränsande län till större arbetsmarknadsregioner. Med bättre väg- och järnvägsförbindelser blir det en realistisk möjlighet för allt fler att bo i och arbeta i , eller eller tvärtom. Vi gläds åt att riksvägen mellan och inklusive bron över tack vare alliansregeringens närtidssatsning med stor sannolikhet kommer att börja byggas . Bron har varit inlagd i kommunala planer och när nu den första planen passerat pensionsåldern är det att genomföra projektet. I andra riksdagsmotioner uppmärksammar vi andra angelägna infrastruktursatsningar som bör göras i . Ostlänken, upprustningen av inklusive förbifart och Norrköpingspaketet är några exempel. Vi vill här särskilt peka på behovet av att successivt, i den takt som statsfinanserna medger, öka anslagen till länstransportplanerna, som länen själva förfogar över. Pengarna i länstransportplanerna används till mindre investeringar, som dock är av stor betydelse. En förbättrad riksväg mellan och , mellan och samt förbifart Kisa är ett par viktiga projekt som finns i länstransportplan. Jord- och skogsbruk en framtidsnäring är av tradition ett jordbrukslän och vår ambition är att det så ska förbli. Jord- och skogsbruket är en självklar del av det östgötska näringslivet. För att jord- och skogsbruket ska ha goda förutsättningar att utvecklas, krävs dock att skattebelastningen på sektorn inte ökas. är ett högskatteland, vilket ger alla företag konkurrensnackdelar på världsmarknaden, men jord- och skogsbruket har i vissa avseenden drabbats hårdare än andra näringsgrenar av kraftig beskattning. Den successivt ökade beskattning av fossila bränslen, som regeringen förutskickar, innebär ökade bränslekostnader för jordbruket. Dessa skattehöjningar måste därför växlas mot skattesänkningar som på ett tydligt sätt kommer jord- och skogsbruket till del. Vi välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen för föreslår att skatten på handelsgödsel ska avskaffas och att egenavgifterna för enskilda näringsidkare ska sänkas kraftigt. Båda dessa skattesänkningar gynnar jord- och skogsbruket. I takt med att beskattningen av bland annat diesel skärps, måste dock ytterligare skattesänkningar genomföras. Det är också viktigt för jord- och skogsbruket att långsiktigt och målmedvetet arbeta för förenklingar av det regelverk som omgärdar EU:s jordbrukspolitik och att uppmuntra regeringens arbete med förenklingar av de svenska tillämpningsföreskrifterna beträffande EU:s jordbrukspolitik. Besöksnäringen en annan framtidsbransch En annan bransch som vi bedömer har betydande potential i är besöksnäringen. Turismen i har ökat och regeringen föreslår i budgetpropositionen ökade anslag till marknadsföringen av som turistland. Besöksnäringen i riket som helhet förväntas fortsätta växa. har populära besöksmål och besöksområden som , , och skärgården. Genom ökad samverkan mellan olika aktörer inom besöksnäringen och gemensam marknadsföring av som turistlän samt sänkt mervärdesskatt på vissa tjänster, till exempel restaurangtjänster, finns goda förutsättningar för tillväxt och nya jobb i branschen.