ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ442 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av vilka åtgärder som krävs för att uthålligt säkerställa vattenkvaliteten i . Enligt vattendirektivet 2000/60/EG ska alla vatten i ha uppnått god ekologisk och kemisk status 2015. I beslöt att inrätta fem regionala vattenmyndigheter som ansvarar för att EG:s ramdirektiv för vatten genomförs 2004. För varje vattenmyndighet finns en vattendelegation som fattar beslut inom vattenmyndighetens ansvarsområde. Vatten är ett av våra viktigaste livsmedel, en uthållig transportväg samt en källa till rekreation och glädje. Rent vatten är en grundförutsättning för allt liv på jorden. Hoten mot vattnet är stort världen över. Vatten är kretsloppsanpassat, allt vatten hänger samman och det är samma vatten som när jorden bildades, gränsar till där är en del som via hänger samman med som mynnar ut i etc. Om du doppar tårna i sjön du har i närheten är du i kontakt med hela världen. Rent vatten och åtgärder för att hålla det rent överallt borde stå högt upp på agendan hos alla beslutsfattare. Klimat- och sårbarhetsutredningen visar att kommer att påverkas kraftigt av klimatförändringarna. Planering för och anpassning till klimatförändringarna bör därför påbörjas . är tredje sjö i storlek och innehåller mer än vatten. försörjer över 2 miljoner människors behov av dricksvatten det är därför angeläget att värna miljön, inte bara i själva utan också kring, eftersom avrinningen till sjön är omfattande. En angelägen uppgift är att ordna reservvattentäkter för och bygga ut nät som kopplar samman dessa, om skulle råka förorenas av något skäl, t.ex. farliga transporter. Trafiken runt har stor påverkan på vattnets kvalitet. Dagvattnet från vägarna renas inte innan det rinner ner i avlopp som ibland går helt orenat ut i . Problemen med trafikens påverkan ökar i takt med att fordonen blir fler. De partiklar som inte flyger uppåt hamnar i vattendragen och de ämnen som finns i däck, asfalt, fordonsbränsle m.m. rinner ut i . temperaturklimat kommer att likna det som norra har , men med mer nederbörd. Riskerna är stora för allvarliga översvämningar i . är en viktig jordbruksbygd och det är åtskilliga jordbruksarealer som kommer att ligga under vatten om drabbas av en översvämning. Jordbruksmark under vatten äventyrar kvaliteten på dricksvatten. Behov av reservvattentäkter för är en angelägen fråga som det behöver tas tag i genast. Det gäller att bygga ut ett nät som kopplar samman reservsystem, om skulle råka förorenas. Kommunerna runt borde samarbeta mer formellt inte minst mot bakgrund av att vattenkvaliteten i skärgården och påverkas stort av det vatten som kommer via . Även organisationer och företag som påverkar vattenkvaliteten kunde där ges möjligheter att delta. För att klara miljöproblemen borde ett vattenvårdsförbund bildas, i likhet med det luftvårdsförbund som redan finns.
mot · GX02MJ445 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effekterna av inplastning av försändelser. De flesta svenska hushåll har investerat i någon form av brevlåda eller anordning för inkast av brev. Ett av syftena med detta har varit att skydda post och tidskrifter mot väta eller annan yttre påverkan. Trots detta har man kunnat notera ett ökat bruk av inplastning, både av tidskrifter och andra försändelser som distribueras till svenska hushåll. Även om det saknas statistik över hur stor andel av vår post som förpackas på detta sätt och hur stor ökning det rör sig om har inplastningen blivit väsentligt vanligare. Vid kontroll med företag som använder sig av inplastade försändelser uppger man att det inte bara skyddar, utan också innebär ett säkert sätt att få med lösa reklamblad och andra så kallade fripassagerare. Detta sistnämnda problem torde dock ha alternativa lösningar. Till exempel måste det vara möjligt att häfta eller klistra fast dem med huvudförsändelsen. Problemet med den ökade inplastningen är inte bara att tonvis med plast i onödan framställs för att sedan omhändertas i vår avfallshantering. Detta ger i och för sig en påverkan på vår miljö, men får naturligtvis också negativa effekter på energiförsörjning och klimat. Men ett än större problem är kanske effekterna på pappersåtervinningen. Många adressater kanske tar den tid och ansträngning som krävs för att få av inplastningen från papperet och sortera försändelsen på olika ställen. Men sannolikt kommer många också att av tids- eller bekvämlighetsskäl avstå från detta. Vår kunskap om inplastningens omfattning och effekter behöver stärkas. När så skett bör lämpliga incitament införas så att användningen av plast i dessa sammanhang motsvarar de totala kostnaderna för omhändertagande samt påverkan på vår miljö.
mot · GX02MJ446 · 2009-10-01 00:00:00 — Växtförädling för framtidens livsmedelsproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av växtförädling för att tillgodose tillgången på växtmaterial för svenska odlingsförhållanden. Förutsebara förändringar av produktionsvillkoren för jordbruk i är bland annat klimatförändringen och det därmed sammanhängande behovet av att minska förbrukningen av fossil energi. Men kommer vi att ha de växter och de odlingsmetoder som behövs för småskalig ekologisk närodling i nytt klimat? Om inte denna fråga tas på allvar finns det stor risk för att svaret blir nej. I ett varmare klimat kommer vi att kunna odla sorter som är mera värmekrävande än dem vi odlar , och mycket talar för att vi då kan få större skördar. Men det är inte säkert att vi direkt kan hämta växtsorter söderifrån. De kanske inte passar våra jordar, vår ljusmässiga årstidsrytm eller det fuktigare klimat som förutses. Det är inte heller säkert att de med ekologiska metoder kan förskonas från nya växtskadegörare i ett förändrat klimat. Strävan att reducera koldioxidutsläppen i kombination med troligen fortsatt stigande energipriser gör det angeläget att en ökad andel av vår livsmedelsförsörjning kan ske med lokal odling i olika klimatzoner inom landets gränser. Därför blir också en breddning av växtsortimentet önskvärd. Även denna utveckling förutsätter odlingsförsök och försök att hitta sorter med optimal anpassning till olikartade odlingsförhållanden. Dagens ekologiska lantbruk är till stor del starkt beroende av fossila drivmedel för jordbearbetning. Minskad jordbearbetning av energi- eller klimatskäl kan förutsättas öka behovet av växtsorter med effektivare rotsystem, bättre förmåga till näringsupptag och bättre egenskaper för att klara konkurrensen med ogräs. Också i detta avseende kan det vara avgörande om vi har möjligheter att utnyttja genbanksmaterial och bedriva växtförädling. Vi har i haft en drygt hundraårig period av framgångsrik växtförädling som har spelat en viktig roll för framgångarna för svenskt jordbruk och trädgårdsodling. som vi nu står inför nya svåröverskådliga utmaningar upphör i stort sett växtförädlingen inom landet. Vi tycks bli allt mer beroende av de stora, ofta globala, växtförädlingsföretagen. Dessa har inget större intresse av att bedriva växtförädling och annat utvecklingsarbete för att tillgodose behoven av lokalt lämpligt utsäde och annat förökningsmaterial på en liten marknad som eller de övriga länderna i . Har företagen ingen konkurrens i detta avseende blir intresset ännu mindre. Det stora arbete som läggs ned på att säkerställa det genetiska kulturarvet riskerar att bli outnyttjat. Slutsatsen blir därför att vi från svensk sida måste eftersträva att samarbeta med våra grannländer för att upprätthålla kompetens och resurser för den för oss helt avgörande framtida livsmedelsförsörjningen. Detta tillhör de viktigaste säkerhetsfrågorna inför en svårbedömd framtid. För att kunna delta i ett nordiskt samarbete av detta slag behövs kompetens och arbetsmöjligheter inom landet, i första hand inom . Frågan bör även aktualiseras i det nordiska samarbetet på statsnivå.
mot · GX02MJ447 · 2009-10-01 00:00:00 — Forskning och utbildning för uthålligt lantbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning och utbildning inom lantbruksområdet. Sedan har vi i levt med kraftigt ökande produktion och generella välfärdsmål. Grunder för detta har varit billig energi, snabb teknisk utveckling, stabil demokrati, en väl fungerande arbetsmarknad och fortskridande globalisering. Men förutses olika trendbrott, däribland svårbedömbara klimatförändringar, kraftiga prisökningar på energi och andra viktiga råvaror samt, delvis som följd därav, även genomgripande förändringar inom internationell handel. Naturresurser av olika slag räcker inte till för att industriländernas nuvarande resursförbrukning och livsstil ska få global spridning. Tillgången på användbart vatten är kritisk i många länder. Dagens industriliknande jordbruksmetoder är på en gång starkt resurskrävande och hotar i många fall att överexploatera och föröda viktiga jordbruksregioner. Det finns därför ett generellt behov av att nationellt som internationellt värna förutsättningarna för framtida livsmedelsproduktion och utveckla långsiktigt hållbara former för denna. är i hög grad export- och importberoende, vilket gör landet sårbart. finns inom landet betydande tillgångar på energi och andra naturtillgångar. räknade man med att vid behov kunna klara en omställning till i huvudsak inhemsk livsmedelsförsörjning, och tillgång på vatten av god kvalitet är fortfarande inte något egentligt problem. Men även i finns olika hot mot biologisk mångfald, förorening av grundvatten och vattendrag o.s.v. En del av hoten hänger samman med lantbruket. Dagens lantbruk bygger på en lång och imponerande utveckling som också måste fortsätta och resultera i ett uthålligt lantbruk. Detta måste innefatta en påtaglig anpassning inte bara till klimat- och marknadsförändringar utan även till stigande energipriser, krav på minskad resursförbrukning inom hela livsmedelssektorn, samt minskade utsläpp av olika slag. Hög produktionssäkerhet måste eftersträvas. Olika metoder och utgångspunkter måste därvid kritiskt prövas. Det är därför viktigt att förbättra standarden på svensk forskning och utbildning inom lantbruksområdet och att tydligare inrikta verksamheten på målet att uppnå en genomgripande omställning till hållbart lantbruk i hela landet. Ett uttalat syfte måste vara att såväl från nationella utgångspunkter som i det internationella samarbetet verka för ett långsiktigt uthålligt lantbruk.
mot · GX02MJ448 · 2009-10-01 00:00:00 — Uthålligt lantbruk angeläget långsiktigt mål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kraftfulla åtgärder för att främja en uthållig produktion och konsumtion av livsmedel. Klimat- och energiskäl talar för en ökad andel lokalproducerade livsmedel. Med denna utgångspunkt är bevarande och fortsatt utveckling av svenskt jordbruk och svenskt fiske avgörande för den framtida livsmedelsförsörjningen, även om import och export av livsmedel behövs även . Uppmärksamhet har länge riktats på en rad miljöfrågor i samband med jordbruk i olika former. Det gäller allt från läckage av växtnäring till positiv och negativ påverkan på den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Många förbättringar har uppnåtts . som allt större produktionssystem (större sammanhängande arealer, större djurbesättningar etc.) effektiviserar produktionen ökar även riskerna för stora miljöskador. Därför behövs fortlöpande utvärdering och utveckling. Målet är en långsiktigt uthållig livsmedelsproduktion. Den ökade omfattningen av ekologisk odling och ekologiska produkter har inneburit en breddning och vitalisering såväl av produktion, distribution och marknadsföring som av konsumenternas miljömedvetande och engagemang. Det är angeläget att detta kan bibehållas och utvecklas. Målet måste fortsatt vara en hållbar livsmedelskonsumtion. Detta måste även återspeglas i hur olika myndigheter på livsmedelsområdet främjar uthållig produktion och konsumtion av livsmedel. Detta bör tydligt anges i instruktioner och motsvarande till berörda myndigheter och följas upp inom ramen för miljömålen.
mot · GX02MJ449 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om märkning av livsmedel. Falsk riven ost lurar kunder detta har man kunnat läsa i tidningar. I påsar med namn som pizzamix och gratängmix säljs blandningar där det mesta är billig fettråvara. Påsarna är förvillande lika äkta riven ost. Men större delen av innehållet är en råvara som främst består av vegetabiliskt fett. Tillverkarna kallar råvaran för analog ost. Denna blandas sedan med riktig ost, ofta i förhållandet icke-ost och resten ost, enligt en tidning som rapporterar om fusket. Enligt gällande regler får det inte stå ost på förpackningen, men för övrigt görs påsarna förvillande lika dem med riktig riven ost. Det är uppenbart att man försöker invagga kunderna i föreställningen att det är riktig ost i förpackningarna. I syfte att tydliggöra för kunderna borde man se över märkningen för att förhindra förväxling. Det ska tydligt framgå vad som är äkta vara. Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta regler för hur konsumenten ska skyddas från vilseledande reklam. Vid beredning under förra av denna motion svarade miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2008/09:MJU14 att motionsyrkandet avslås utan någon egentlig motivering. Därför är jag intresserad av utskottets ställningstagande till kraven i denna motion. Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02MJ450 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av gällande regelverk för fångst utöver kvotfiske i syfte att kunna införa förbud mot dumpning. De som fiskar i yrkesmässig omfattning hävdar att de slänger tillbaka två tredjedelar av fångsten i havet, bl.a. all torsk som de får vid fiske av annan fiskart. Detta beror på politiska beslut om kvottilldelning. EU fastställer en högsta tillåten fångstmängd för de viktigaste fiskbestånden. Denna högsta tillåtna fångstmängd fördelas mellan medlemsstaterna enligt ett utarbetat nationellt kvotsystem. Fisket regleras därutöver genom olika tekniska regleringar; det handlar bl.a. om redskapsbegränsningar, utformningen av artselektiva redskap, maskstorlek samt stängda eller fredade områden. Men det kan inte vara så att yrkesfiskarna måste återföra för människor fullvärdig föda till havet på grund av gällande kvottilldelningssystem. Ett skäl till utkast i havet är att olika fisk- och skaldjursarter fångas tillsammans i blandfisken. När kvoten för en art är slut (t.ex. torsk) fortsätter man att fånga denna art i fiske riktat efter en annan art (t.ex. havskräfta). Följden blir utkast. finns s.k. artselektiva trålar försedda med ett galler som leder ut fisken ur trålen. Det innebär att man kan fortsätta fiska t.ex. kräfta utan betydande bifångster av torsk. En ganska stor del av den svenska kräftan fångas med sådana trålar. En ökad användning av artselektiva trålar skulle minska mängden utkast. Ett sätt att komma till rätta med problemen med utkast är att begär undantag i EU att få föra i land fisk som fångats utöver kvot för att på så sätt kunna införa förbud mot dumpning. Eventuell fångst utöver kvot ska naturligtvis inte saluföras. i (s)
mot · GX02MJ451 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlägga till . Regeringen har beslutat att inrätta en ny havsmiljömyndighet, som ska ta ett samlat grepp på alla frågor som rör havet och vattendragen på land. Myndigheten väntas ta över bland annat nuvarande verksamhet och de delar av som berör hav och vatten. Den nya myndigheten beräknas starta sin verksamhet 2011. Det är mycket bra att regeringen har tagit initiativet till en ny havsmiljömyndighet. Det är dock viktigt att i ett tidigt skede slå fast att den nya myndigheten ska ligga i . Rikets andra stad har endast sex statliga huvudkontor. I finns cirka 140 statliga myndighetskontor. , vars verksamhet kommer att bli en viktig del i den nya myndigheten, ligger redan i . Det vore orimligt om denna viktiga verksamhet försvann ifrån , där den naturligt hör hemma mitt i den svenska fiskerinäringens hjärta. Det är ju på som huvuddelen av de svenska yrkesfiskarna finns. Närheten till våra viktigaste skyddsvärda havsmiljöer, i form av de skyddade områdena i (), talar också för att bör bli säte för den nya myndigheten. På finns de flesta stora svenska hamnarna, där hamn är den överlägset största. Här finns också mycket forskning som rör den miljön, exempelvis vid . I ligger också sjöfartsforskningsinstitutet , som är ett samverkansprojekt mellan sjönäringen, och . Vidare finns på för vetenskaper med sina två stationer på och på . På finns ett antal företag, i form av rederier, livsmedelsindustri, båthandlare, tillverkning och försäljning av navigationsutrustning, försäkringsbolag och andra aktörer med anknytning till havet och dess användningsområden. Det är viktigt att den nya havsmiljömyndigheten ligger nära de verksamheter som den ska ha ansvaret för. Därför är den självklara placeringen. i (c)
mot · GX02MJ454 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en miljöblöjspremie. Miljöbilspremien har blivit en succé. Staten har betalat ut till svenska folket som köpt miljöbilar. Liknande stimulanspremier skulle kunna ges till fler miljöinsatser. Ett förslag är att ge en miljöpremie till alla svenska barnfamiljer som väljer tygblöjor. Det skulle kosta staten en tiondel av bilpremien och ge ett stort stöd till miljön. En premie på för inköp av tygblöjor till varje nyfödd baby skulle kosta . För detta skulle vi kunna göra stora miljöbesparingar. Vi skulle spara sopor som kommer från 420 miljoner blöjor . Beräkningen bygger på att en använd blöja väger . Det skulle också spara 14000 sopbilstransporter då en sopbil i genomsnitt rymmer sopor. Varje svensk barnfamilj skulle spara runt per barn, beräknat på 2 000 blöjor , per styck och användning i . Familjen skulle också spara sopor och ofta också få en kortare blöjperiod för barnet. Enligt forskare har blöjperioden förlängts med den nya typen av engångsblöjor. Med tygblöjor minskar också risken för blöjutslag och eksem. Tygblöjor för ett barns hela blöjperiod består av ekologisk bomull som kan återvinnas. är aktivt i klimatfrågan och kan här visa på ett konkret exempel som kanske inte är ett område man vanligtvis tänker på när man ska agera för att rädda vår jord. I flera länder i , till exempel , och , har myndigheterna framgångsrikt uppmuntrat barnfamiljer att använda tygblöjor. I får alla nyblivna föräldrar ett startpaket med många olika produkter för den nyfödda babyn, bland annat tygblöjor men inga engångsblöjor. administrerar startpaketet utifrån en antagen miljöpolicy. Ett förslag skulle vara att man får en miljöblöjspremie på som gäller vid köp av tygblöjor för när barnet är . Varje barnfamilj med nyfödd baby laddar hem en virtuell rabattkupong med en unik kod. Kunden får en direkt rabatt med när koden kontrollerats. Företaget rapporterar till berörd myndighet som betalar ut beloppet till företaget. Det är inte troligt att alla familjer kommer att nappa på förslaget, men det är viktigt med incitament som ökar miljömedvetandet hos alla. Därför bör barnfamiljer som väljer miljövänligt få en premie. Det får inte bara vara bilar som gynnas av på miljöområdet.
mot · GX02MJ456 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbilda herdehundar som skydd mot rovdjursangrepp på boskap. Debatten om rovdjurens vara eller inte vara rasar i . Det är viktigt att behålla en livskraftig stam av olika rovdjursarter med såväl samhällelig som statlig nolltolerans mot tjuvjakt på varg, lodjur och björn som skyddet för tamboskap bör öka. Utöver finansiellt stöd för förbättrade stängsel och mer effektiva inhägnader bör också nya grepp testas. I många länder har så kallade herdehundar skyddat tamboskap och används fortfarande framgångsrikt. På den afrikanska kontinenten skyddar anatoliska herdehundar boskapen från geparder. Samma typ av kraftig hund nyttjas för samma ändamål i där den patrullerar runt fårhjordar. Några vanliga vakthundsraser som används utanför för att vakta tamdjur utöver denna är den italienska maremmano-abruzzeze och kaukasisk herdehund. Enligt Viltskadecenter kan vakthundar användas för mindre fårflockar om fåren håller ihop. Metoden bygger på att hunden ser, hör eller känner lukten av ett rovdjur och sedan ger skall eller jagar bort djuret i fråga. För att detta ska fungera krävs öppna betesmarker så att hundarna upptäcker rovdjuret . Metoden fungerar bäst i flockar som inte överstiger 100 till 200 får. Viltskadecenter har även inlett ett samarbete med Världsnaturfonden (WWF) som stöttar liknande projekt i med andra hundraser. Även och har visat stort intresse. () har kommenterat användningen av herdehundar mot rovdjursangrepp i ett remissvar till . Där framhävs de internationella erfarenheter som finns som SKK påpekar att det saknas nödvändiga träningsmetoder i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02MJ457 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda mindre industriell slakt av fjäderfän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över transport och uppfödning av slaktkycklingar i förhållande till djurskyddslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i djurskyddslagen. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framför allt strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer (2 §): att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Detta görs trots att djurskyddslagens 13 § (SFS 1988:534) skriver att när djur förs till slakt och när de slaktas, ska de skonas från onödigt obehag och lidande. Både transport och uppfödning av slaktkycklingar borde omfattas av djurskyddslagen fullt ut, och regeringen bör se över hur detta ska kunna genomföras. Det borde också vara förbjudet att föda upp djur som genom avel gjorts sjuka. Likaså bör djurskyddslagens 4§ om djurs rätt till naturligt beteende genomföras för slaktkycklingar. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. () presenterade en veterinärstudie som visade att en stor del av slaktkycklingarna hade rörelseoförmåga (bendefekter). Detta torde klart strida mot djurskyddslagen. Broilerindustrin i är omfattande och omkring 65 miljoner kycklingar dödas . Kycklingarna avlas, matas och göds för att bli mat. Dagens broilerkycklingar beräknas växa dubbelt så snabbt som . Den snabba aveln av slaktkyckling är vår tids största djurskyddsproblem, anser ordföranden i EU:s vetenskapliga kommitté. Bendefekter, trånga anläggningar med tiotusentals kycklingar och maskinell automatisk slakt där djuren ofta skadas eller är levande när de krokas upp, är vardag. En utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. Broilerproduktionen måste bort.