mot · GX02Sf372 · 2009-10-05 00:00:00 — Utgiftsområdena 8 Migration, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn de gröna har en vision om en värld där ingen behöver fly men alla får flytta och tror på mångfald som ett positivt värde. Vi anser att fler asylsökande bör få stanna, och vi fokuserar därför på hur vi kan förbättra villkoren för dem som söker asyl istället för att lägga resurser på förvar och utvisningar. Vi föreslår att ett bidrag för eget boende införs för att minska trångboddheten och underlätta den svåra ekonomiska situationen för de grupper som väljer eget boende. Vi vill att de som lever papperslösa ska regulariseras och att papperslösa ska ha rätt till hälso- och tandvård. För att förbättra rättssäkerheten i migrationsprocessen föreslår vi även att migrationsdomstolen ska utse offentliga biträden och inte . är fortsatt starkt kritiskt till de kraftiga förändringar regeringen gjort i dagens socialförsäkringssystem. Reformer har införts i ett snabbt tempo, drivet av en ideologi som går ut på att människor ska återgå till arbete till varje pris. En hårdför arbetslinje ska råda, och den grundar sig i en tro att människor gärna slår sig till ro med ersättning från samhället och inte jobbar om de inte behöver. Trots att myndigheter varnat och mycket kritik har väckts är det först i efterhand man försöker åtgärda de mest uppenbara bristerna. vill införa ett system med så kallad arbetslivstrygghet. Det bygger på en tydligt annan människosyn än regeringens. Människor ska kunna vända sig till ett och samma ställe oavsett om de är arbetslösa, sjuka eller tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. Man ska få individanpassad hjälp, och nivån på ersättning ska vara lika stor oavsett om huvudproblemet är att man är sjuk eller arbetslös. Vi föreslår i motionen bland annat ändrade regler i sjukförsäkringen, höjd ersättning, borttagande av en bortre gräns liksom slopande av regeln att en sjuk persons arbetsförmåga ska prövas mot hela arbetsmarknaden . Vi vill också införa flexibla gränser i sjukförsäkringen och göra det möjligt att vara anhörigvårdare på , något som systemet inte medger . Inom utgiftsområde 11 höjer vi bostadstillägget och den skäliga levnadsnivån vilken reglerar äldreförsörjningsstöd och det särskilda bostadstillägget för pensionärer. Inom utgiftsområde 12 vill införa barntid som en ny reform i föräldraförsäkringen. Vi vill underlätta för ensamstående föräldrar genom att göra det möjligt att överlåta delar av föräldrapenningen, höja bostadsbidraget och införa ett pilotprojekt med syfte att utveckla former för stöd till ensamstående föräldrar. Vi utökar också studenters ekonomiska möjlighet att vara hemma med barn. 4.1Förbättra situationen för de asylsökande6 4.1.1Bidrag för eget boende6 4.2Lös problemen för de gömda i Sverige6 4.2.2Uppehålls- och arbetstillståndsansökningar från Sverige6 4.2.3Rätt till skola samt hälso- och sjukvård för gömda flyktingar7 4.3.1Migrationsdomstolarna skall utse offentliga biträden7 4.3.2Utvisa och avvisa färre7 4.3.3Minskade anslag för Migrationsverket8 4.4Sammanfattning av anslagsförändringar utgiftsområde 88 5Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp9 5.1.3Flexiblare regler kring deltidssjukskrivning11 5.2Möjlighet att vara anhörigvårdare på 75 %12 5.3Sammanfattning av anslagsförändringar utgiftsområde 6Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom13 6.1Förbättra pensionärernas ekonomiska situation13 6.1.1Höjt bostadstillägg och skälig levnadsnivå14 7Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för barn och familjer15 7.2.2Pilotprojekt: ge ensamstående rätt till hemstöd16 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett bidrag för dem som väljer eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en s.k. regularisering för papperslösa personer i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en rätt till hälso- och sjukvård för gömda och vuxna flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att migrationsdomstolarna ska utse offentliga biträden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvisa och avvisa färre personer från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda på vilket sätt och med vilken tidsplan förslaget om arbetslivstrygghet kan genomföras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar av reglerna för sjukpenning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livsinriktad rehabilitering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexiblare regler kring deltidssjukskrivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning och samverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en möjlighet att vara anhörigvårdare på med närståendepenning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förslag till barntid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadsbidrag till ensamstående föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starta ett pilotprojekt och ge ensamstående föräldrar rätt till hemstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd föräldraförsäkring för studenter. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Migration: Kostnader vid domstolsprövningar i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp: Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom: Bostadstillägg m.m. till pensionärer anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn: Reformerad föräldraförsäkring (barntid m.m.) Pilotprojekt: rätt till hemstöd för ensamstående med barn Bostadsbidrag (ensamstående) 1 Yrkande 8 hänvisat till AU. 4.1Förbättra situationen för de asylsökande 4.1.1Bidrag för eget boende anser att det är viktigt att alla människor har lika rättigheter oavsett ursprung och att principen om rätten att välja eget boende inte under några omständigheter får inskränkas. utredning visar dessutom att eget boende är positivt för integrationen. De som väljer eget boende har i större utsträckning än de som bor på boenden tillgång till arbete och bostad efter introduktionen. väljer drygt hälften av alla asylsökande att hitta ett eget boende, men de får ingen ersättning för de merkostnader som detta innebär. har ett bidrag utgått till dem som väljer eget boende, men bidraget har sänkts i omgångar och till slut tagits bort helt. Vi vill återinföra detta bidrag och avsätter 20102012 till detta. 4.2Lös problemen för de gömda i finns omkring 3 000 personer som fortfarande befinner sig i efter att avvisningsbeslut meddelats dem enligt den tidigare lagstiftningen. Dessa människor har ofta bott i . De flesta arbetar endera vitt eller svart och bidrar därmed till vår samhällsekonomi. Vi anser att det är både inhumant och ett slöseri med resurser att inte ge de dem en möjlighet att fortsätta att bidra till vårt samhälle och vi vill därför genomföra en regularisering. Regulariseringen ska gälla för alla dem som fick ett avvisningsbeslut enligt den tidigare utlänningslagstiftningen men som ändå fortfarande befinner sig i landet, som inte begått grova brott under vistelsen i och som på hjälpligt sätt kan visa sin identitet. För att finansiera en regularisering av denna grupp tillskjuter . 4.2.2Uppehålls- och arbetstillståndsansökningar från Från det att den tillfälliga utlänningslagen upphörde att gälla och till dess att den nya lagen om arbetskraftsinvandring trädde i kraft har en relativt stor grupp människor avvikit i . Det handlar i huvudsak om människor som flytt krigshärjade länder. delar inte domstolarnas tolkning av utlänningslagen och har förståelse för att de väljer att hellre leva gömda i än i krig i sitt hemland. Vi vill därför höja anslaget med för att finansiera uppehålls- och arbetstillståndsansökningar från . Att människor som lever gömda och som har familj eller jobb får en möjlighet att söka uppehålls- och arbetstillstånd medan de befinner sig i bidrar till att förbättra samhällsekonomin. Skatteintäkterna ökar och livskvaliteten för dessa människor förbättras. En ansökan om tillstånd för dessa personer bör inte öka arbetsbördan anmärkningsvärt för i och med att dessa personer redan finns i systemet. 4.2.3Rätt till skola samt hälso- och sjukvård för gömda flyktingar Flyktingar har fram till deras besked kommit om att de avvisas eller utvisas rätt till betald skolgång samt hälso- och sjukvård. För barn finns det därefter en rätt till hälso- och sjukvård fullt ut vi men för vuxna endast för en akut hälso- och sjukvård. Vi anser inte detta vara humant, utan vi anser att alla gömda flyktingar skall ha rätt till hälso- och sjukvård. Vi anser att denna rätt kan införas till en beräknad kostnad av 5miljoner kronor . 4.3.1Migrationsdomstolarna skall utse offentliga biträden utses offentliga biträden enligt utlänningslagen av . Detta är fel och avviker från hur offentliga biträden utses enligt exempelvis lagar om psykiatrisk tvångsvård, rättspsykiatrisk tvångsvård, vård av unga eller vård av missbrukare. Det avviker dessutom från hur förfarandet med offentliga försvarare i brottmålsprocessen hanteras. I samtliga dessa fall utses det offentliga biträdet eller ombudet av domstolen och inte av den handläggande myndigheten. Skälet till detta är förstås att myndigheten kan ha ett intresse av att en viss person utses som biträde eller ombud liksom att myndigheten inte hanterar ärendet helt objektivt. anser därför att offentliga biträden i utlänningsärenden skall utses av migrationsdomstolen och inte av . Föreslagna medel under anslaget 1:6 kan därför flyttas till anslaget 1:5. Regeringen minskar drastiskt anslaget för ombud. För att garantera kvalitet i migrationsprocessen höjer vi anslaget så att det uppgår till . 4.3.2Utvisa och avvisa färre Ingen del av den svenska asylprocessen är så inhuman som den del där ett utvisnings- eller avvisningsbeslut skall verkställas. sker ett otal försök att verkställa ett beslut utan att det angivna mottagarlandet ens vill befatta sig med individen i fråga. Systemet är dessutom oerhört kostsamt och administrativt svåröverskådligt. Med anledning av att man försöker avvisa personer om utan att hemländerna vill ta emot dem anser vi att det ska finnas ett tak för hur försök att utvisa en person skall få ske. Alla utvisningar ska ske på ett värdigt sätt. Vi godtar inte chartrade plan där resenärerna ges lugnande medel för att kunna genomföra transporterna. Samordningen mellan polis och brister också. Ett led i en effektivisering av verkställighetsprocessen kan vara att renodla ansvaret till endera myndigheten. Ett annat led kan vara att nya riktlinjer utfärdas för hur verkställighet får ske och hur ett försök kan ske. Vi bedömer att det går att spara och vill investera delar av dessa för att göra det möjligt för människor som befinner sig i att ansöka om arbetstillstånd utan att behöva lämna landet (se ovan). skulle tjäna mycket på bland annat sparade utvisnings- och avvisningskostnader och skatteintäkter om reglerna ändrades. Det är inte humant att hålla människor instängda i förvar . Speciellt inte eftersom de inte begått något brott och vissa av dem till och med skulle beviljas uppehållstillstånd om de sökte från sina hemländer. Vi sparar därför på för minskade förvarskostnader. anser att de ökade resurser får för avvisningar bättre kan nyttjas till annat och minskar därför anslaget med ytterligare . 4.4Sammanfattning av anslagsförändringar utgiftsområde 8 Kostnader vid domstolsprövningar i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade vill ha en humanare och generösare flyktingpolitik. Vi föreslår till en regularisering i . Regulariseringen ska gälla för de papperslösa som befinner sig här och inte fick beslut enligt den tidigare gällande utlänningslagstiftningen. Därför tillförs medel till migrationspolitiska åtgärder och för domstolsprövningar som vi minskar anslaget för utresor för avvisade och utvisade med . För att öka asylsökandes möjlighet till ett drägligt boende anslår vi till bidrag för eget boende. 5Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har utvecklat ett eget förslag på trygghetssystem vid sjukdom och arbetslöshet, så kallad arbetslivstrygghet. Vår utgångspunkt är att ett trygghetssystem ska vara modernt, enkelt och överskådligt. Enskilda människor ska veta vad som gäller och vart man ska vända sig den dag man behöver för att man blivit arbetslös, sjuk, eller tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. Byråkrati och administration ska vara minimal genom att myndigheterna är organiserade så att de kan agera optimalt och utifrån en helhetssyn. Dagens trygghetssystem kan man säga ser ut som motsatsen till detta. Det är ett lapptäcke av olika regler, ersättningar och bidrag. Det är svårt att veta vad som gäller, många har svårt att få ersättning. Det finns människor som visserligen har rätt till ersättning men inte förstått att söka på rätt sätt, medan andra är i stort behov av ersättning men inte har möjlighet att få det på grund av att de inte känt till alla detaljerade regler. Människor hamnar inte sällan mellan stolarna och känner sig ofta djupt frustrerade och felaktigt behandlade på grund av hur regelverket ser ut. Vi vill förändra detta. Vårt förslag om arbetslivstrygghet går i huvudsak ut på att människor ska kunna vända sig till ett och samma ställe oavsett orsaken till att man inte kan arbeta. Människor som inte kan försörja sig för att de är arbetslösa, sjuka eller både och ska inte behöva fundera på hur stor ersättningen kommer att vara; den bör ligga på samma nivå. Det ska bli mindre viktigt för myndigheter att försöka dela in människor i fack huruvida det är sjukdom eller arbetslöshet som är huvudproblemet. Det centrala är att man står utan inkomst och är tillfälligt i behov av ersättning och engagerat stöd utifrån sin specifika situation. Är man i behov av försörjningsstöd, allmänt kallat socialbidrag, ska man söka det på samma ställe och ha tillgång till samma stöd. Vi föreslår att sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring slås ihop till ett nytt trygghetssystem, som därmed också tar över a-kassornas funktion. Trygghetssystemet blir skattefinansierat och nivåerna i det som är sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen jämställs. Två myndigheter, och Arbetsförmedlingen, blir en och försörjningsstödet förstatligas. Tillkommer gör ett förändrat arbetssätt som ska präglas av både helhetssyn, effektivitet och individfokus. Vårt förslag innebär både bättre trygghet och snabbare vägar tillbaka till arbetsmarknaden. Se vidare årets kommittémotion om arbetslivstrygghet och anslagsmotion för utgiftsområde 14. I väntan på att ett system med arbetslivstrygghet införs har vi ett antal förslag om steg på vägen, bland annat ändrade regler för sjukpenningen och möjlighet till livsinriktad rehabilitering så att inte fler människor slås ut. Människor som känner otrygghet och osäkerhet blir inte friska snabbare, snarare tvärt om. I sin åtstramningsiver har regeringen infört en gräns som innebär att en person får sjukpenningen sänkt från av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den nivån gäller i och därefter är det stopp för sjukpenning. Sammantaget är vi djupt bekymrade över den takt med vilken regeringen ändrat i sjukförsäkringen efter eget huvud. De tankar man tidigare hade om att tillsätta en parlamentarisk utredning återfinns nu i budgettexten. Men det är så dags att göra det efter att ha infört en rad mycket dramatiska förändringar. Vi vill förändra detta genom att det inte ska finnas en bortre gräns för när sjukpenning kan ges. Människor ska få behövlig vård och rehabilitering när sjukdomstillstånd inte läker ut av sig själva. Man ska också få annat särskilt stöd för att kunna återgå till arbete om det behövs. Att ha en statisk gräns för när man inte längre ska vara sjuk är något orimligt. Vi vill hellre ha tydliga gränser för hur och på vilket sätt man kan få hjälp och stöd av samhället. Det är vår övertygelse att detta kommer förmå minst lika många att kunna återgå i arbete. Men det ska ske genom stöd, tilltro och bibehållen värdighet i stället för det som sker där många känner sig övergivna, oroliga och har en tilltagande misstro mot samhällets institutioner. Vi anser också att de som är sjuka ska vara berättigade till en sjukpenning som ligger på av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den som inte har blivit frisk och arbetsför ska inte bli straffad genom att behöva gå ned till sjukpenning. Vi vill också avskaffa den regel som innebär att ska pröva en persons arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden efter det att han eller hon varit sjuk . Att rätten till sjukpenning ska klippas för att en person i teorin skulle kunna ta ett annat arbete är inte rimligt. Det finns ett antal horribla exempel som lyfts upp i medierna bland annat där hårdnackade handläggare hävdat att möjligheten finns i teorin trots att personen kan vara mycket allvarligt sjuk och ha mycket begränsad funktionsförmåga. På detta sätt kläms den sjuke ut ur trygghetssystem och i värsta fall även sin anställning. Ersättningen i arbetslöshetsersättningen är lägre, och det finns många som inte varit med i a-kassan och därmed enbart kan få grundbelopp som arbetslösa. Detta medför stor oro för den egna ekonomin och risken att få göra sig av med alla sina tillgångar innan möjligheten till försörjningsstöd återstår. Rehabilitering är ett diffust begrepp. Människor som varit sjuka kan behöva steg på vägen för att kunna återgå till arbete och fungera väl där. Vilken typ av insatser som behövs är olika. kan det räcka att man får börja arbeta i lugnare tempo för att senare trappa upp. behöver man pröva sin förmåga på annat sätt först. behövs rena insatser, det kan vara terapeutiska insatser av olika slag, kompetensutveckling, omskolning eller utprövande av olika arbetshjälpmedel. har enligt lagen om allmän försäkring ett samordningsansvar för rehabilitering. De ska ske i samråd med den försäkrade se till att hans eller hennes behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering, De har däremot inget rehabiliteringsansvar utan det är spritt på olika aktörer. Enligt regeringens beskrivning ska arbetsgivaren ha ett ansvar för arbetsplatsinriktad rehabilitering, sjukvården ska svara för de medicinska insatserna (där enligt regeringens tanke företagshälsovården ska finnas med), Arbetsförmedlingen för de arbetsmarknadsinriktade rehabiliteringsbehoven och för de sociala rehabiliteringsbehoven. kunde tidigare köpa rehabilitering i viss utsträckning, men det ansågs oklart när detta skulle ske. finns ett anslag Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. som får användas till köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster i form av försäkringsmedicinska utredningar, arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar, arbetshjälpmedel, läkarutlåtanden, läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. Det rör sig primärt om utredningar behöver för att göra de bedömningar man behöver göra. När det gäller den stora grupp människor som kommer att utförsäkras till följd av införda regeländringar har regeringen sent omsider fattat beslut om vad som ska hända för dem fortsättningsvis. Trots att personerna kanske själva inte bedömer sig vara friska och arbetsföra kommer de nu anses vara det och ska skriva in sig på Arbetsförmedlingen. Där ska de ingå i det så kallade lyftet, dvs. särskilda insatser med introduktion och därefter få tillgång till de arbetsmarknadsåtgärder som står till buds. Vi önskar att hanteringen hade gått annorlunda till, och vi ser risken för att en del av dessa människor egentligen är i behov av annat slags rehabilitering än vad som ryms i Arbetsförmedlingens uppdrag. Av detta skäl vill vi avsätta till det vi kallar för livsinriktad rehabilitering. Begreppet används av vissa handikappförbund och pekar på att rehabilitering kan behöva vara bredare än rent arbetslivsinriktad. Det är inte bara frågan om att kunna återgå till studier eller arbete utan det måste också vara hållbart, vilket det inte är om man inte har en helhetssyn på en persons möjlighet att fungera. Beloppet anslås inom utgiftsområde 14. Att kunna använda medel mer flexibelt till behövlig rehabilitering är tänkt att vara en självklarhet inom vår modell med arbetslivstrygghet. 5.1.3Flexiblare regler kring deltidssjukskrivning Inom ramen för vårt förslag om arbetslivstrygghet vill vi ta bort regler som försvårar och hindrar människor att kunna arbeta efter den förmåga som de har. En sådan hindrande regel är att det är möjligt att bli sjukskriven enbart i tre statiska nivåer: 25, 50 eller . Detta passar mycket dåligt behoven hos de sjuka, och problemet är omvittnat både av patienter och av läkare. Vi anser att dessa regler bör tas bort och vill istället införa en möjlighet till flexibel deltidssjukskrivning. Omfattningen i en sjukskrivning behöver enkelt, snabbt och flexibelt kunna anpassas efter den enskildes arbetsförmåga. I en dataålder som den vi har kan det inte vara annat än tämligen enkelt ordnat. Vi anser att regeringen bör snabbutreda den eventuella inverkan förslaget har på andra socialförsäkringar och återkomma med förslag på ändrad lagstiftning i denna fråga. Regeringen har länge uppgett att finansiell samordning är något som ska utvecklas och att förslag återkommer på området. får av statens medel användas friare för samverkansprojekt. kan bedriva finansiell samordning på rehabiliteringsområdet. Aktörer är Arbetsförmedlingen, kommuner, landsting och , och fanns 81 samordningsförbund. Det är något fler än året innan och det är en bra utveckling. Inom ramen för finansiell samverkan har regeringen också låtit en samverkan mellan ingå med syfte att få människor att återgå till arbetslivet snabbare. införde regeringen möjligheten till finansiell samordning enbart mellan och hälso- och sjukvården. Att använda statliga medel mer flexibelt anser vi är bra. Det är en självklar och bärande tanke i vårt förslag om arbetslivstrygghet. I avvaktan på detta utgår vi från att en större procentsats av de statliga medlen ska kunna användas flexibelt och ge utrymme för nya samverkansprojekt. Fler aktörer ger en bättre bild av de problem man tillsammans har att lösa. Flexiblare medel kan användas på ett mer ändamålsenligt sätt, vilket gynnar de som är i behov av rätt stöd från samhällets olika stödfunktioner. 5.2Möjlighet att vara anhörigvårdare på Om en nära anhörig är i livets slutskede finns möjlighet att vara ledig från arbete för att vårda den anhörige med anhörigersättning i , i vissa fall . Nivån är densamma som vid sjukpenning, och det heter att man får närståendepenning. finns möjlighet att vara anhörigvårdare på , eller på heltid. En person som normalt arbetar kan inte vara anhörigvårdare på denna nivå. Det verkar vara en märklig miss i utformningen av systemet, och föreslår att regelverket ändras så att det blir möjligt att vara anhörigvårdare och uppbära anhörigersättning till . För detta anslår vi mer under anslag 1:1.