mot · GW02Fi25 · 2009-05-04 00:00:00 — Stöd till forskning och utveckling i småföretag: För de stora industriföretagen är det naturligt att samverka med forskningssamhället men i de små företagen och i stora delar av tjänstesektorn är detta långt ifrån lika självklart. För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster vill vi öka forskningsanslaget riktat till små och medelstora företag. Ökad samverkan mellan näringsliv och forskarutbildning: De svenska doktoranderna står för en mycket hög andel av den forskning som bedrivs i . finns de s.k. industridoktoranderna som är antagna av ett lärosäte medan de bedriver själva forskningsarbetet i företag. Detta är en framgångsrik metod både för kunskapsöverföring till näringslivet som unga forskare får arbeta med tillämpad och högaktuell forskning. Vi vill inom ramen för vår miljardsatsning på ett innovationslyft utveckla bättre möjligheter för mindre och medelstora företag att ta emot doktorander. Innovativ upphandling: Den offentliga sektorns kompetens för att göra upphandlingarna innovationsdrivande måste stärkas genom forskning, resultatuppföljning och utbildning. Offentlig upphandling måste bli strategiskt innovationsorienterad. Nya organisationslösningar och produkter ska stimuleras. Efterfrågan ska skapas och innovativa företag få sina första kunder och skyltfönster. Lån för uppfinnar: Vi vill införa ett innovationslån med förenklad ansökningsprocess. Det nya lånet ska avse lån med högre risk och riktas mot innovativa småföretagare och uppfinnare i marknadskompletterande syfte. Innovationslånet ska nå utanför den akademiska världen och ta till vara de innovationer som kommer ur lång arbetslivserfarenhet och yrkeskunskap. Bättre villkor för små och växande företag För att ta ur krisen måste vi skapa bättre förutsättningar för nya jobb. Det behövs en ny jobbskapande politik. Vi socialdemokrater är förvånade över att regeringens vårproposition inte innehöll några nya förslag för att få fler jobb. Regeringen nämner i vårpropositionen inte ordet småföretag. Vi socialdemokrater har en lång rad förslag för att skapa fler jobb i små och växande företag: One-stop-tillståndsportal gör det enklare att starta företag Det ska bli ännu enklare att driva företag i . Satsningen på digital samordning av myndigheter gentemot företagare måste förstärkas. Många verksamheter kräver tillstånd från myndigheterna. Fler av dessa tillståndsansökningar ska kunna hanteras elektroniskt på en gemensam hemsida. Vi vill inrätta en tillståndsportal där företagare på ett och samma ställe ska kunna ta del av vilka tillstånd som krävs för deras verksamhet och ansöka om dessa. Sänkt arbetsgivaravgift för små företag Regeringen har höjt arbetsgivaravgifterna för de minsta företagen. För t.ex. ett litet taxibolag, hantverkarfirma eller kafé med 23 anställda har arbetsgivaravgiften höjts med . Vi socialdemokrater tror att det är i de små företagen framtidens jobb kommer att växa fram. Vi vill därför i stället lätta bördan och göra det billigare att anställa för de minsta företagen och föreslog redan i höstens budgetmotion en sänkning av arbetsgivaravgifterna för småföretagen. En trygghetsgaranti för företagare Vi vill underlätta övergången från anställning till företagande genom att nyblivna entreprenörer ska få ta med sig mer trygghet från den föregående anställningen. Nyföretagare ska kunna välja att tillgodoräkna sig inkomsttryggheten från en tidigare anställning. Denna reform bör införas och permanentas om reformen faller väl ut, enligt förslag i höstens budgetmotion. Stärkt tillgång på riskkapital Alltfler tecken tyder på att nyföretagandet minskar i . Det är allvarligt i en situation där de små och medelstora företagen står för en viktig del av en framtida ekonomisk återhämtning. har företagens möjligheter att få tillgång till kapital allvarligt försämrats. Vi har tidigare föreslagit en extra utdelning från med för att skapa en ny riskkapitalfond. Förslaget presenterades i vår stimulansmotion (Stimulanspaket mot jobbkrisen). Den nya riskkapitalfonden ska agera marknadskompletterande. Detta uppdrag bedöms i det rådande ekonomiska läget vara relativt brett. Fonden ska administreras och styras av tillsammans med andra befintliga offentliga riskkapitalaktörer. Fonden ska aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbehov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska särskilt prioriteras. Detta kan t.ex. användas för satsningar på företag som verkar i branschen för miljöteknik. Många småföretag har en mycket besvärlig likviditetssituation. För att förbättra likviditeten för småföretagen måste breda insatser genomföras. En del i detta arbete är att korta betalningstiderna till småföretagen. Det är oacceptabelt att småföretag tvingas vänta på att få betalt. Näringslivets organisationer är för passiva. I första hand krävs självsanering. och de olika branschorganisationerna måste ta itu med problemet med ensidigt förändrade avtalsvillkor där större företag i praktiken tvingar sina underleverantörer till längre betalningstider. Om m.fl. inte omgående tar sitt ansvar kan det krävas att lagen skärps. Här bör staten gå före. Som en temporär åtgärd vill vi att statens myndigheter kortar sina betalningstider från 30 vi vill att detta ska genomföras från och föreslår på tilläggsbudgeten för detta. Även andra insatser för att förbättra småföretagens likviditet måste genomföras. Stärkt konkurrenskraft för underleverantörer inom fordonsindustrin Underleverantörerna har drabbats hårt av krisen, inte minst de små och medelstora företag som ingår i det svenska fordonsklustret. Underleverantörerna är ofta företag som i grunden är starka. Men de är också starkt beroende av sina större samarbetspartner, företag som går på knäna. Vi har tidigare lämnat besked om att öka de statliga insatserna till fordonsforskningen till totalt . En starkare egen utveckling och deltagande i gemensamma forskningsprojekt med möjligheter till en internationell profilering är avgörande för underleverantörernas fortsatta konkurrenskraft. Därför vill vi att underleverantörernas ställning ska stärkas när det gäller statliga forskningsresurser. Regeringen beslutade om ett kapitaltillskott på till ett statligt bolag som ska bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet samt annan verksamhet inom fordonsindustrin. Vi vill att staten genom tydliga ägardirektiv tillgodoser att de medel som kanaliseras via det nybildade bolaget får en bred profil som även inkluderar innovationsdrivna små- och medelstora företag i underleverantörsledet. Regeringen har lanserat de s.k. undsättningslånen som en åtgärd för att hantera krisen inom fordonsindustrin. Man kan nu konstatera att denna satsning har misslyckats. Vi vill ersätta de verkningslösa undsättningslånen med omstruktureringslån som har betydligt generösare återbetalningstider. Vi vill också att förbud att låna ut till företag med fler än 250 anställda hävs, i stället införs ett tak på per företag. För att denna förändring inte ska reducera kreditutrymmet för de mindre företagen får endast tillämpa de nya reglerna på en utlåningsvolym motsvarande maximalt av den totala utlåningen. I övrigt ska dagens regler vidmakthållas, vilket bl.a. innebär att lånen ska vara marknadskompletterande. Stöd till underleverantörernas exportmöjligheter. Det är utomordentligt viktigt att underleverantörerna ges stöd för att komma ur sitt starka beroende av ett fåtal större inhemska kunder. Vi vill därför stärka de svenska underleverantörernas ställning genom en satsning på investerings- och exportfrämjande verksamhet. Vi vill att exportfrämjandet tillförs totalt utöver regeringens gällande ram med bl.a. gratis rådgivning för leverantörer som vill komma ut och konkurrera på den internationella marknaden. En annan del i satsningen är att utbilda fler exportsäljare. ser vi stora behov av att kraftigt främja möjligheten till export för underleverantörerna inom fordonsklustret. Starta eget för unga Ungas vilja att starta företag är stor. Men kan inte den som är ta del av stödet till näringsverksamhet. Investeringar i stödet för att starta eget har visat sig vara en framgångsrik modell för att skapa jobb och utveckling. Vi menar att behöver ett starkare entreprenörskap. Vi vill därför låta fler ta del av möjligheten av stöd till företagande genom att vidga åldersgrupperna som kan ta del av stödet, se avsnittet Ge unga chansen. Investera i upplevelsejobb i hela Det är ett gyllene läge att använda svensk turism i kampen mot arbetslösheten. Besöksnäringens tillväxt har varit mycket stark . har turismkonsumtionen i ökat med i löpande priser. 2007 var omsättningen . Antalet sysselsatta i besöksnäringen har ökat med nästan 30 000 heltidsarbeten . Vårt mål är att ska bli ett av världens främsta turistländer under det kommande decenniet. För att nå detta vill vi investera i ett strategiskt utvecklingsprogram för den svenska besöksnäringen tillsammans med företagen och de fackliga organisationerna. Vi vill stärka marknadsföringen av som turistland, investera i fler internationella evenemang i och stärka näringens kompetensförsörjning. Den svenska kronan har fallit kraftigt mot flertalet valutor. Den svenska kronans kraftiga försvagning är ett utryck för det mycket allvarliga läge som svensk ekonomi befinner sig i. innebär kronförsvagningen ett gyllene läge för svensk turism. Det har blivit väsentligt billigare för utlänningar att turista i . innebär den svaga kronan tillsammans med hushållens försämrade ekonomi att fler svenskar kommer att välja bort utlandssemestern och istället turista i . Vår bedömning är att besöksnäringen kan bli en av de branscher som går mot strömmen och vidmakthåller eller rentav ökar sin sysselsättning . Vi bedömer att besöksnäringen är en bransch med en stor outnyttjad tillväxtpotential. Vi har mot den bakgrunden föreslagit en lång rad åtgärder för att stärka branschens långsiktiga konkurrenskraft. Vi vill att regeringen ska ta initiativ till branschsamtal med besöksnäringen i syfte att åstadkomma ett nationellt strategiprogram. Ökade statliga investeringar i marknadsföringen av samt forsknings- och utbildningssatsningar är en nödvändig beståndsdel i ett sådant program. Vidare vill vi se konkreta åtgärder för att stärka som evenemangsland. Ett dotterbolag, Event , bör bildas under Visit med uppdraget att locka internationella evenemang till . För att ta vara på detta gyllene läge som uppenbarats och fullt ut använda besöksnäringen i kampen mot den skenande arbetslösheten menar vi att man snabbt måste intensifiera marknadsföringen av som turistland. I höstens budgetmotion avsatte vi till marknadsföring av . Vi föreslår nu att dessa tillförs Visit i en förstärkt marknadsföringsinsats. Utöver generella marknadsföringsåtgärder ska de tillförda medlen användas till att förstärka de regionala och lokala turismorganisationerna. Visit ska särskilt uppmärksamma behovet av åtgärder i de områden där besöksnäringen är tydligt sammanflätad med andra näringar som är viktiga för regionen. Exempel på sådana områden är det småländska Glasriket och biltestverksamheten i . De utökade marknadsföringssatsningarna bör kombineras med riktade utbildningsprogram som möter besöksnäringens behov. Redan i höstens budgetmotion sköt vi till resurser för att möta de rekordhöga varslen. Av dessa medel viks nu till utbildningsinsatser inom besöksnäringen. Det kan handla om kvalificerade yrkesutbildningar för turistguider, instruktörer och kockar utbildningsplatser som kan bidra till att förädla besöksnäringens tjänster ytterligare. Investera i jobb i den kulturella sektorn för ett kreativt Vi vill att ska vara ett dynamiskt och kreativt samhälle. Det skapar möjligheter för oss att växa och utvecklas som individer, men det gynnar också ekonomiskt. välstånd vilar på att vi förmår producera varor och tjänster som är bättre än de som andra länder producerar. Därför vill vi skapa bättre förutsättningar för de kreativa näringarna. Vi vill att de kreativa näringarna ska ha samma möjligheter till finansiering av investeringar hos näringslivsfrämjande myndigheter som traditionell industri. Det ska inte vara svårare för ett svenskt musikbolag att få krediter eller företagsrådgivning hos än för andra svenska bolag. Vi vill också att de kreativa näringarnas export ska främjas på samma sätt som traditionella sektorers och vara en naturlig del av exempelvis och svenska ambassaders främjandeaktiviteter utomlands. I spåren av jobbkrisen ser vi nu hur arbetslösheten ökar snabbt bland kulturarbetarna. Antalet arbetslösa kulturellt yrkesverksamma har ökat . När företagens vinster går ned är sponsring till kulturen en av de utgifter som stryks först. finns det många uppgifter på kulturens område som behöver utföras och som kan tidigareläggas. Det handlar om renoveringar av kulturarv men också om att tillgängliggöra kulturarvet för fler, t.ex. genom att låta fler arkiv och samlingar digitaliseras och bli tillgängliga på Internet. Genom att tidigarelägga dessa investeringar pressas kostnaderna och utväxlingen blir hög för varje satsad krona, som ökningen av arbetslösheten i kultursektorn dämpas. Det är således både en effektiv kulturpolitik och en bra konjunkturpolitik. I denna motion presenterar vi tre nya förslag för jobb i kultursektorn. Socialdemokraternas kulturpolitiska satsningar i vårens budgetmotion tar därför sin utgångspunkt i det rådande konjunkturläget. Behoven av renovering och ombyggnad av kulturhistoriskt värdefulla byggnader är stora. är arbetslösheten inom bygg- och kultursektorn hög. På samma sätt som vi vill uppmuntra privatpersoner och fastighetsägare att tidigarelägga renoveringar och ombyggnader av småhus, bostadsrättslägenheter och hyresfastigheter under krisåren vill vi även stimulera nödvändiga renoveringar av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Vi föreslår därför att en kultur-ROT införs mellan och . avsätts på tilläggsbudgeten, och avsätts . På samma sätt som ROT-avdraget för småhusägare ger kultur-ROT:en ett skatteavdrag som motsvarar av arbetskraftskostnaderna. kan utnyttjas av såväl enskilda personer som kommuner, bolag och stiftelser dock ej av statliga fastighetsägare. Ett villkor för att få kultur-ROT:en är att länsstyrelserna godkänner byggnaden i fråga som kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Ett annat villkor är att man inte har beviljats kulturmiljöbidrag . Ansökan ska därför skickas till länsstyrelserna. beräknas vid en försiktig bedömning skapa ca 800 jobb 2009 samt 1500 jobb 2010. Bättre arbetsvillkor för kulturarbetare genom utökade konstnärsallianser För att förbättra arbetsvillkoren för kulturarbetare inom scenkonstområdet införde den tidigare socialdemokratiska regeringen konstnärsallianser inom scenkonstområdet. finns tre konstnärsallianser: dans, musik och teater, med 290 personer anställda. Vi vill låta fler kulturellt yrkesverksamma få möjlighet att anställas av konstnärsallianserna och föreslår därför att anslaget till allianserna utökas permanent , från , vilket innebär en satsning med på tilläggsbudgeten. Det innebär att i storleksordningen 145 personer till kan få anställning i allianserna, se tabell nedan. Tabell 6.4 Antalet anställda i allianserna och med s-förslag Vi vill både öka tillgängligheten för landets kulturarv och skapa fler jobb i kultursektorn. Därför föreslår vi en satsning på Accessjobb. Accessjobben var en lyckad satsning på kulturområdet under förra mandatperioden. Både för att det skapades många jobb, men också för att ett stort antal samlingar och föremål lyftes fram och blev tillgängliga för allmänheten. Enligt den borgerliga regeringens planer avslutas . Vi vill skjuta till resurser så att det omfattar 20092011 totalt (innebär det ett tillskott på på tilläggsbudgeten). Det skapar förutsättningar för cirka 330 jobb . III.Investera i ett brett kunskapslyft För att bekämpa jobbkrisen, stärka näringslivets konkurrenskraft och ge människor ökade möjligheter till arbete vill vi investera brett i utbildning. Bara har etthundratusen personer varslats om uppsägning. Vi vill att den som förlorar jobbet ska ha goda möjligheter att utveckla sin kompetens och stärka sin konkurrenskraft. Vi vill därför investera i 50 000 fler utbildningsplatser än regeringen i den kvalificerade yrkesutbildningen, komvux och yrkesvux, mastersutbildningar på högskolan m.m. Dessutom ska breda utökade insatser tillföras för att möta den allvarliga jobbkrisen bland annat genom utbyggda förstajobbetavdrag, traineeprogram i kommunerna och genom ett särskilt spetskompetenslyft. Det är ett kraftfullt svar på den utmaning står inför här och , men också en viktig investering i som ett framtida kunskapssamhälle. Regeringens regionala varselsamordnare, med uppdraget att föreslå åtgärder anpassade efter situationen i respektive län, har lämnat ett antal rapporter. De är i stort sett samstämmiga kring behovet av utbildning för att människor ska kunna komma starkare rustade ur jobbkrisen och för att undvika att personer med nyckelkompetens försvinner. Ökade investeringar i utbildning är också det som många företag över hela landet efterlyser. De utbildningsplatser som regeringen föreslagit är tyvärr helt otillräckliga. Tabell 6.5 50000 utbildningsplatser Utöver regeringens totala nivå Högskola, inkl. fler master- och doktorandplatser Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning (varav 3500 till unga) Kvalificerad yrkesutbildning (KY) Totalt antal utbildningsplatser, ca har goda möjligheter att stå sig väl i den globala konkurrensen om vi fortsätter att investera i kunskap på alla nivåer. Utnyttjar vi de sämre tiderna smart står väl rustat och konkurrenskraftigt den dag konjunkturen vänder. En relevant utbildning är en individs bästa försäkring mot långvarig arbetslöshet. Men välutbildade människor är också en förutsättning för att arbetsgivarna snabbt ska kunna anställa rätt personal. Spetskompetenslyftet ska komplettera den traditionella arbetsmarknadsutbildningen. Vi föreslår att Arbetsförmedlingen tillförs ytterligare för ett spetskompetenslyft om totalt 20000 helårsplatser, med start . Exempelvis kan många tjänstemän som varslas ha större nytta av en vidareutbildning på högskolan än en utbildning i Arbetsförmedlingens regi. I flera europeiska länder har regeringarna gått in med stöd till utbildningar i företag för att rädda dem från uppsägningar. Många arbetsgivare har efterfrågat sådant stöd även i . Spetskompetenslyftet ska ge dem som riskerar att bli arbetslösa en möjlighet att vidareutbilda sig så att omvägen via arbetslöshet kan undvikas. Spetskompetenslyftet kan komma att omfatta en rad olika lösningar beroende på de lokala förhållandena, företagens behov och personalens förutsättningar. Arbetsförmedlingens resurser för Spetskompetenslyftet kan användas till subventionering av lönekostnaden under utbildningen, inköp av utbildningar eller en kombination av båda. En förutsättning är att arbetsgivaren står för minst hälften av lönekostnaden . Spetskompetensutbildningarna kan ske som hel- eller deltidsstudier förlagda på arbetsplatsen, på högskolan eller i den kvalificerade yrkesutbildningen (KY). Andra lokala lösningar kan också bli aktuella. En förutsättning är att utbildningen riktas mot områden som är avgörande för arbetsgivarens långsiktiga konkurrenskraft eller områden där det väntas råda brist på kvalificerad personal . Utbildningarna kan vara både praktiska och akademiska. De bör kunna vara allt från korta kurser om någon månad upp till tvååriga utbildningar. Det kan handla om ledarskapsutbildningar, specialistutbildningar och mastersutbildningar på högskolan och riktas mot både tjänstemän och yrkesarbetare. Varselvågen har slagit olika hårt över landet och utbildningsbehoven ser olika ut beroende på vilken bransch som är den dominerande, företagens storlek och ambitioner. Behoven av och möjligheterna till olika utbildningslösningar varierar därför mycket från län till län. Avgörande för att Spetskompetenslyftet ska ge bra resultat är därför att platserna fördelas lokalt och i samråd med arbetsgivarna, såväl företag som offentlig sektor, och de fackliga organisationerna. Innehåll, omfattning och ansvarsfördelning mellan Arbetsförmedlingen och övriga ska avgöras genom samråd i respektive län. Därmed avgör länen också själva vilka branscher och företag som ska ingå i Spetskompetenslyftet. Arbetsförmedlingen tillförs med vårt förslag 2009 för de 20000 årsplatserna i Spetskompetenslyftet. Pengarna kan exempelvis fördelas enligt nedan. Arbetsförmedlingen står för hela kostnaden för exempelvis en inköpt specialistutbildning och arbetsgivaren betalar hela lönen. Utbildningskostnader för för en halvårsutbildning eller för en helårsutbildning kan täckas av detta. Det innebär en maximal utbildningskostnad på och person. Arbetstagaren jobbar kvar på deltid på sin arbetsplats . Arbetsgivaren och Arbetsförmedlingen delar på lönekostnaden för deltidsstudierna, t.ex. genom att betala lönen för en dags heltidsstudier var. Arbetsförmedlingens subvention per person är max vilket innebär att personer med en lön kan deltidsstudera med bibehållen lön. Eftersom utbildningen i många fall är kostnadsfri för den enskilde är ett upplägg där Arbetsförmedlingen lägger hela subventionen på lönekostnaden möjlig. Om utbildningen genomförs på heltid , kan lönesubventionen från Arbetsförmedlingen bli högre, förutsatt att den inte överstiger halva lönekostnaden. Stödet från Arbetsförmedlingen kan också gå till en kombination av köp av utbildning och lönesubvention . Ovanstående är exempel på hur utbildningsstödet kan användas. De villkor som angivits ovan måste vara uppfyllda. Det är viktigt att flexibiliteten behålls så att arbetsgivaren, facket och Arbetsförmedlingen tillsammans kan hitta den lösning som gör bäst nytta för de personer som riskerar uppsägning och för den lokala arbetsmarknaden. På så sätt blir spetskompetenslyftet ett effektivt verktyg i de regionala varselsamordnarnas arbete. Ge möjlighet att läsa in fullständig gymnasieexamen Vi vill göra ett omfattande kunskapslyft så att tiotusentals människor ges möjlighet att läsa in en fullständig gymnasieexamen. Vi vill tillföra sammanlagt 20400 platser utöver den moderatstyrda regeringens nivå (10000 av dessa platser ingår i ungdomslyftet). Totalt innebär det att vi vill bygga ut komvux och yrkesvux med 25000 platser. Vi vill också uppmuntra till studier inom områden där det förväntas råda arbetskraftsbrist och där söktrycket är lågt, och vill därför särskilt höja studiebidraget för dessa studenter. Regeringen inför en sådan modell vid studier i yrkesinriktad vuxenutbildning. Vi vill komplettera detta med ett förslag om ett mer förmånligt studiemedel vid högskolestudier inom de områden där det förväntas råda stor brist på arbetskraft . Till detta studiebidrag avsätter vi . Bygg ut yrkesvux i hela landet Det finns ett stort intresse och en stor efterfrågan på yrkesförberedande vuxenutbildning. Många kommuner är beredda att anordna utbildningar som många människor behöver för att hävda sig på arbetsmarknaden. I vårpropositionen tillskjuter regeringen fyrahundra nya platser, en rännil i relation till behov och efterfrågan. Enligt uppgift från , gällande ansökningar från kommunerna , kunde mindre än hälften av ansökningarna om yrkesutbildning beviljas, sedan var tillgängliga medel förbrukade. För oss socialdemokrater är det självklart att investera i efterfrågad utbildning. Vi vill se 10400 platser i yrkesvux , 5300 fler platser än regeringen. För en fördelning av dessa platser över landet, se bilaga 1. Satsa på den kvalificerade yrkesutbildningen Den kvalificerade yrkesutbildningen är en viktig del i att förse företag med rätt utbildad arbetskraft och för individen en möjlighet att utbilda sig vidare efter gymnasiet. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) har också visat goda resultat när den utvärderats.