mot · GX02Fi260 · 2009-10-06 00:00:00 — 3.1Sverige halkar efter 6 3.2 och samhället glider isär 7 3.3 och regeringen fortsätter med skattesänkningar på lånade pengar7 3.4Det politiska alternativet: Jobben först8 3.5Samarbete mellan Socialdemokraterna, och Vänsterpartiet9 4.2Arbetslösheten är nu större i än i EU10 4.4Från aktiva insatser till passiva åtgärder18 4.5Arbetslösheten biter sig fast20 4.6Stora underskott i de offentliga finanserna22 4.7En effektiv politik hanterar både arbetslösheten och underskotten22 5Investera i framtidens jobb23 5.2100000 jobb och utbildningsplatser24 5.3.1Sverige behöver ett innovationslyft25 5.3.2Det ska vara lätt att göra idéer till företag26 5.3.3Gemensamt förslag från s, mp och v: Stärkt tillgång på riskkapital27 5.3.4Det ska löna sig att anställa27 5.3.6Gemensamt förslag från s, mp och v: Gemensam investering i besöksnäringen28 5.5Investera i ett brett kunskapslyft30 5.5.1Ge möjlighet att läsa in en fullständig gymnasieexamen30 5.5.2Satsa på den kvalificerade yrkesutbildningen31 5.6Investera i att stärka och strama upp det finansiella systemet31 5.7Investera i ungas möjligheter33 5.7.1Gemensamt förslag från s, mp och v: Ge unga en chans34 5.8Investera i kultur och kreativitet40 5.9Investera i grön omställning42 5.9.2Vi vill satsa på energiforskning, energieffektivisering och teknikspridning42 5.9.3Fordonsparken måste bli mer klimatsmart43 5.9.4Gemensamt förslag från s, mp och v: Miljöfordonspaket43 5.9.5Investera i framtidens infrastruktur45 5.9.6Investera i ett hållbart och modernt boende46 5.9.7Gemensamt förslag från s, mp och v: Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 jobb46 5.9.8Investera i invandrares möjligheter49 6.2Jobbkris och passivitet ett hot mot välfärden51 6.3Investera i mer personal i välfärden52 6.3.15 miljarder i sysselsättningsstöd till kommunerna53 6.3.2En miljard för ökad kvalitet och framtidssatsningar i sjukvården53 6.3.3En bättre skola genom en miljard till mer personal och mindre klasser i skolan54 6.3.4Gemensamt förslag från s, mp och v: Modernisera skolans lokaler54 6.3.5Riktade satsningar till kommuner och landsting55 6.3.6Totalt 18 miljarder till kommuner och landsting55 6.3.7Översyn av kommunernas ekonomiska förutsättningar56 7Öka möjligheterna minska klyftorna56 7.3Barn och unga ska skyddas från krisens effekter58 7.4Vi vill se ett jämställt Sverige59 7.4.3Jämställdhet i ett globalt perspektiv61 7.5Minska otryggheten trygga människor vågar61 7.5.2Ett handslag för hälsa och delaktighet 10 000 fler lönebidrag63 7.6En arbetslöshetsförsäkring som stärker konkurrenskraft63 7.7Minska klyftan mellan löntagare och pensionärer64 8Investeringar i jobb och välfärd kräver skatter65 8.3Skatt på fastigheter, kapital m.m.71 8.3.1Gemensamt förslag från s, mp och v: En ny rättvis rödgrön fastighetsskatt71 9Vrid och vänd på varje skattekrona75 9.1Gemensamt förslag från s, mp och v: Effektivisera i statliga myndigheter75 9.2Gemensamt förslag från s, mp och v: Bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet81 10.1Långsiktiga överskott i de offentliga finanserna84 11.1Ökade resurser till kommunsektorn86 11.2Förändringar i skatter och transfereringar är neutrala för kommunsektorn87 11.3På sikt: färre i behov av socialbidrag87 14Tabeller över utgifter och skatter91 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till och (se avsnitt 9 offentliga finanser). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till (se avsnitt 9 offentliga finanser). godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med tabell AC. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med tabell AA. godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar i enlighet med tabell AA. godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten i enlighet med tabell AA. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete i enlighet med tabell AA. godkänner beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter , 2011 och 2012 i enlighet med tabell AA. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen av skattepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte låna till skattesänkningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om höjt grundavdrag för pensionärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om skattereduktion i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om förmögenhetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om skattereduktioner för arbetsgivare som anställer arbetslösa unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om förstajobbetavdrag för arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om sänkt skatt för entreprenörer som anställer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteavdrag för hushållsnära tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om riskkapitalavdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tonnageskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om koldioxidskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatt på handelsgödsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energiinvesteringar och energiskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om avdrag för havsbaserad vindkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om miljöskatt för fluorerade gaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att effektivisera statliga myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett ROT-avdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett ROT-avdrag för skollokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett program för jobb, utbildning och praktik till unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett program mot skattefusk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett program för besöksnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om en förändrad fastighetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag till inrättande av en ny riskkapitalfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett program för att uppmuntra omställningen till fler miljöfordon. I denna motion presenterar vi socialdemokrater vårt alternativ till regeringens budget. Vi gör det för att tackla de utmaningar står inför: välfärdens bristande kvalitet, de växande klyftorna, underskotten i de offentliga finanserna, klimatkrisen och i synnerhet den stigande arbetslösheten. Vi lägger förslag för att ta ur den ekonomiska krisen, men också för att rusta så att landet blir långsiktigt starkare. Det tjugoförsta århundradets utmaningar måste mötas med investeringar i framtidens jobb. Våra förslag står i skarp kontrast till den borgerliga regeringen vars syfte är att göra till ett europeiskt genomsnittsland, med samma höga arbetslöshet, samma brister i välfärden, samma underskott i de offentliga finanserna och samma ekonomiska klyftor. Den ekonomiska krisen är inte över. I vissa avseenden kommer den att fördjupas . Antalet arbetslösa väntas öka påtagligt 2010 och 2011. Andelen personer med låg ekonomisk standard ökar. Krisens orsak är i huvudsak en: kollapsen på finansmarknaderna , vilken i sin tur berodde på bristande regleringar, stora obalanser i världsekonomin och en släpphänt kreditgivning. Men olika länder har drabbats olika hårt. har lyckats sämre än de flesta. Före valet var tillväxten i högre än EU-snittet. är den lägre. Före krisen var arbetslöshet lägre än EU-snittet. är den högre. har de offentliga finanserna försvagats snabbare i än i omvärlden. Orsaken till att drabbats hårdare än omvärlden är att den borgerliga regeringen har bedrivit en politik som försämrat den svenska ekonomin. När tillväxten föll dramatiskt under slutet av var regeringen passiv. I stället för att snabbt skjuta till nya resurser till utbildning och omställning och till kommuner och landsting för att upprätthålla kvaliteten i välfärden sänkte regeringen skatten, på lånade pengar. Den politiken har inte gett några nya jobb; däremot har den försvagat de offentliga finanserna. Regeringens försämringar i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen har ökat otryggheten. De allra flesta har känt sig tvungna att spara en större andel av sin inkomst. Därför har den privata konsumtionen minskat kraftigare i än i omvärlden. Regeringens besparingar på utbildningsområdet riskerar att medföra att arbetslösheten permanentas. Komvux har skurits ned med nästan en tredjedel, och tre av fyra platser inom arbetsmarknadsutbildningen har avskaffats. 3.2 och samhället glider isär som den ekonomiska politiken har lett till att halkar efter omvärlden, har klyftorna mellan olika grupper vuxit. Den rikaste tiondelen har fått nästan lika mycket som av folket tillsammans. Kvinnor har fått mindre än hälften av skattesänkningarna trots att de utgör mer än hälften av befolkningen. Pensionärerna får betala mer i skatt än löntagare vid samma inkomst. Många arbetslösa och sjuka är försäkringslösa och tvingas till socialkontoren, som mångmiljonärer har fått sänkt skatt med tiotusentals, i vissa fall hundratusentals, kronor. De som är mest benägna att spara sina inkomster har fått de största tillskotten, medan barnfamiljer och pensionärer har fått mindre. Utanförskapet har vuxit med 70000 personer. Många människors vilja och förmåga att arbeta och bidra till utvecklingen tas inte tillvara. håller på att glida isär. 3.3 och regeringen fortsätter med skattesänkningar på lånade pengar Trots att har halkat efter, arbetslösheten har rakat i höjden och orättvisorna har ökat fortsätter regeringen på samma spår: I budgetpropositionen föreslås återigen sänkta skatter. På lånade pengar. Därmed drivs budgetunderskottet . Detta sker i ett läge när många kommuner och landsting tvingas säga upp personal i välfärden, för att regeringen har tillfört för lite resurser. Enligt regeringens prognos kommer det att finnas 60000 färre lärare, vårdbiträden och andra offentliganställda 2011 än 2008. 3.4Det politiska alternativet: Jobben först När arbetslösheten växer drabbar det hela samhället. De arbetslösa får mindre inkomster. Samhället får lägre skatteintäkter. Klyftorna växer och välfärden drabbas. Att i detta läge sänka skatten på lånade pengar är en oförnuftig ekonomisk politik. Vi vill i stället möta den växande arbetslösheten med investeringar i framtidens jobb, nya resurser till välfärden och ökad rättvisa samt med att ta ansvar för ekonomin. Genom att sätta jobben först kan vi få fart på tillväxten och öka resurserna till välfärden. Investera i framtidens jobb Vi vill investera i 100000 nya jobb och utbildningsplatser, varav 50 000 i ett brett kunskapslyft. Vi lägger förslag för att göra det lättare för entreprenörer att göra idéer till företag och att expandera verksamheten. Tillsammans med och lanserar vi ett brett ungdomspaket för att rusta de unga inför framtidens arbetsmarknad och lägger förslag om att utvidga ROT-avdraget så att det ger 15000 jobb. Tabell: Drygt 100000 jobb samt praktik- och utbildningsplatser (siffror ) Slopad arbetsgivaravgift för arbetslösa ungdomar Traineeplatser i välfärden och statliga praktikplatser Vi vill investera mer än regeringen i fler anställda i välfärden till 2012: 1 miljard i mer personal och mindre klasser i skolan samt lika mycket för att säkra kvaliteten i sjukvården. Genom ett sysselsättningsstöd på totalt 2011 och 3 miljarder vill vi ge kommuner och landsting långsiktiga planeringsförutsättningar. Därutöver vill vi öka resurserna till kommunerna med i riktade statsbidrag. Totalt avsätter vi mer än regeringen till kommuner och landsting 2010 till 2012. 18 miljarder i ökade resurser till kommuner och landsting Öka möjligheterna minska klyftorna Vi föreslår ett åtgärdspaket för att skydda barn och unga från jobbkrisens effekter. Vi vill förbättra tryggheten för sjukskrivna och arbetssökande och hjälpa dem att snabbt komma tillbaka i arbete. Vi vill minska klyftan mellan löntagare och pensionärer. I samarbete med och lägger vi ett förslag om en rättvisare fastighetsskatt. Vi säger nej till regeringens förslag om att låna till skattesänkningar. Tillsammans med och aviserar vi ett brett program för att effektivisera i statliga myndigheter. I samarbete med och föreslår vi åtgärder för krafttag mot skattefusk. 3.5Samarbete mellan Socialdemokraterna, och Socialdemokraterna, och kommer att gå till val gemensamt och begära mandat för en gemensam koalitionsregering. Denna motion är ett steg på vägen i detta samarbete. Därför är flera förslag i den här motionen gemensamma för alla tre partierna och kommer också att presenteras i allas budgetmotioner. Dessa förslag är markerade med textrutor. Arbetslösheten växer snabbare i än i andra länder. har en högre arbetslöshet än EU-snittet. Ungdomsarbetslösheten är , vilket är en av de högsta siffrorna i EU. BNP har sjunkit kraftigare i än i EU som helhet. Utanförskapet beräknat på det sätt som gjorde i valrörelsen har ökat med 70000 personer. Utbetalningarna av socialbidrag beräknas öka . Arbetsmarknadspolitiken inriktas på förvaring. Tre av fyra platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har avskaffats sedan regeringen tillträdde. I regeringens så kallade garantier får utbildning eller praktik. har stora underskott i de offentliga finanserna. lånar regeringen bland annat till skattesänkningar. kommer att ha stora offentliga underskott framöver. 4.2Arbetslösheten är nu större i än i EU Arbetslösheten växer snabbare i än i andra länder. var arbetslösheten i lägre än i EU, enligt säsongsjusterade data. är arbetslösheten någonsin högre i än genomsnittet i EU som helhet. av männen och av kvinnorna på den svenska arbetsmarknaden står utan arbete. Arbetslösheten är också någonsin högre än i vårt grannland . Den svarta linjen återger sysselsättningen i , i procent. Sysselsättningen i 19932008, könsuppdelad Den svarta linjen återger sysselsättningen bland kvinnor, i procent. Den grå linjen återger sysselsättningen bland män. Statistiken är inte säkert jämförbar med den . Bland ungdomar är situationen än mer allvarlig. är arbetslösheten bland unga, för kvinnor såväl som män. Bara tre länder i EU visar högre siffror. Under den akuta jobbkrisen har ungdomsarbetslösheten ökat dubbelt så snabbt i som i EU. Arbetslösheten i och i EU * Ungdomsarbetslösheten i och i EU * Arbetslösheten i och i EU , könsuppdelad* Ungdomsarbetslösheten i och i EU , könsuppdelad* * De svarta linjerna återger arbetslösheten i , i procent. De grå linjerna återger arbetslösheten i EU. I de könsuppdelade diagrammen representerar streckade linjer kvinnor och punktlinjer män. Ungdomsarbetslösheten mäts som arbetslösheten i ålderskategorin . hade en högre tillväxt än genomsnittet i både EU och . har det dock skett ett trendbrott. Den svenska tillväxten är nu lägre än i EU som genomsnitt. och början av ökade skillnaden i tillväxttakt mellan och EU. sjönk BNP i EU med på årsbasis, medan siffran för var . BNP-tillväxt i och EU Den svarta linjen återger tillväxttakten i . Den grå linjen återger tillväxttakten i EU. Staplarna återger skillnaden, i procentenheter, mellan tillväxten i och i EU. Det svenska tillväxtfallet kan dock inte förklaras med att den svenska exporten har gått ned mer än i andra EU-länder eller att är mer exportberoende än andra EU-länder. Tvärtom finns det många EU-länder som är mer exportberoende än . Dessutom har expansiva penningpolitik inneburit låga styrräntor och en depreciering av den svenska kronan. Det har påverkat den svenska exporten positivt, men har lett till en snabb minskning av värdet på svenska tillgångar. Exporttillväxten i har inte utvecklats på något annat sätt än den genomsnittliga trenden i EU. Det har däremot konsumtionen. Svenska konsumenter reagerade starkare och förändrade sitt beteende snabbare till följd av krisen än vad människor i andra EU-länder har gjort. Nedskärningarna i trygghetssystemen är en viktig förklaring till detta. Den minskade tryggheten gör att människor sparar en större del av sina inkomster för att ha som buffert i händelse av arbetslöshet eller långvarig sjukdom. Exporttillväxt i och EU * Konsumtionstillväxt i och EU* *Den svarta linjen återger tillväxttakten i , i procent. Den grå linjen återger tillväxttakten i EU. är det sämsta året sedan i svensk ekonomi. sjunker produktionen både i EU och i mindre än i . Den växande otryggheten, arbetsmarknadspolitikens reträtt och den passiva och ineffektiva finanspolitik som har förts under krisen har haft effekt: halkar efter. Den borgerliga regeringen har genomfört en rad förändringar som påverkar hushållens ekonomiska trygghet. Den svenska arbetslöshetsförsäkringen är sämre än i flera jämförbara länder. Taket i a-kassan är endast , vilket innebär att den som har en genomsnittlig inkomst endast får av sin tidigare lön i ersättning vid arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkring i några europeiska länder Den vänstra stapeln anger bruttoersättningsnivå vid arbetslöshet, i procent för en genomsnittslön, . Den högra stapeln motsvarande siffra 2009. Källa: TCO. En halv miljon människor har trängts ut ur a-kassan. De står nu utan trygghet när jobbkrisen stärker sitt grepp om . Att många har lämnat arbetslöshetsförsäkringen är en delförklaring till att allt fler hushåll nu måste ansöka om socialbidrag (ekonomiskt bistånd) för att klara sin försörjning. I budgetpropositionen bedömer regeringen att utbetalningen av socialbidrag kommer att öka , från 77000 till 119000 personer på helårsbasis, . Staplarna återger antalet medlemmar i a-kassorna, i tusental. Källa: Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Ökning av utbetalningar av socialbidrag Ekonomiskt bistånd i helårsekvivalenter. Källa: Budgetpropositionen . De kraftigt stigande prognoserna för arbetslöshet och socialbidrag får också genomslag i regeringens eget mått på utanförskapet. 1 var utanförskapet enligt egen definition 1209000 individer. Enligt beräkningar från uppgick utanförskapet till 1278 000 individer. med en borgerlig regering har utanförskapet ökat med 70000 personer. Den verkliga arbetslösheten, Källa: hemsida. Källa: , dnr 2009:1262. Regeringens nedrustning av a-kassan har resulterat i en ny otrygghet. Denna nya otrygghet förklarar att hushållen har blivit tvungna att öka sitt sparande kraftigt. Hushållens historiskt höga sparande Hushållens sparande, i andel av disponibel inkomst för 19942010. Källa: Budgetpropositionen . 4.4Från aktiva insatser till passiva åtgärder Regeringen har sedan den tillträdde lagt om arbetsmarknadspolitiken från aktiva insatser till passiva åtgärder. Insatser som leder till jobb arbetspraktik och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning har dragits tillbaka. fick bara 4 000 personer yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Tre av fyra platser i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har avskaffats sedan regeringen tillträdde trots att utvärderingar har visat att den ger signifikant bättre chanser att etablera sig på arbetsmarknaden och att hitta ett jobb.2 Särskilt goda resultat har den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen för personer med låg utbildning och personer som är födda utanför . Staplarna anger antalet sökande i programmet Arbetsmarknadsutbildning. Källa: Arbetsförmedlingen, månadsstatistik. Mörka staplar anger platserna i jobb- och utvecklingsgarantin, ljusa staplar platserna i jobbgarantin för ungdomar. Den streckade linjen anger antalet sökande i programmet Arbetsmarknadsutbildning. Källa: Arbetsförmedlingen, månadsstatistik. som de aktiva insatserna i arbetsmarknadspolitiken har monterats ned, har regeringen placerat allt fler människor i nya passiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jobb- och utvecklingsgarantin, som skapades , har expanderat kraftigt. är mer än 55 000 människor placerade i denna åtgärd. instiftades även jobbgarantin för ungdomar. är mer än 30 000 ungdomar, varav nästan två tredjedelar unga män, placerade i denna åtgärd. fick av deltagarna i regeringens så kallade garantier utbildning eller praktik. Antalet deltagare i program inom jobbgarantin för ungdomar (UGA) respektive jobb- och utvecklingsgarantin (), Arbetsinriktad rehabilitering/arbetsträning Kartläggning, coachning m.m. Inget program/ingen registrerad uppgift Källa: Arbetsförmedlingens statistikenhet, egna beräkningar. Regeringens omläggning av arbetsmarknadspolitiken kommer också att få effekter . Arbetsförmedlingen har i ett flertal rapporter redovisat att arbetskraften inte har rätt utbildning för att kunna ta de jobb som skapas. För att motverka arbetskraftsbrist i nästa högkonjunktur behöver många människor få möjlighet att stärka sin kompetens under den innevarande lågkonjunkturen. Regeringen har både försämrat möjligheterna till arbetsmarknadsutbildning och möjligheterna till utbildning inom det ordinarie utbildningssystemet. Det kommer att försvaga återhämtningen. som antalet platser i arbetsmarknadsutbildning har skurits ned så har regeringen dragit ned på statsbidraget till komvux. Den utbyggnad som aviseras i budgetpropositionen motsvarar inte på långa vägar det antal komvuxplatser som regeringen har tagit bort. 4.5Arbetslösheten biter sig fast Den nya otryggheten och nedmonteringen av arbetsmarknadspolitiken innebär en chock för svensk arbetsmarknad. Därför kommer det att ta tid för att hämta sig. kommer den ekonomiska politiken att behöva hantera stora underskott i de offentliga finanserna . En enig ekonomkår har länge förespråkat en mer aktiv finanspolitik för att möta krisen. Regeringen har svarat med passivitet. I sin kommentar till regeringens ekonomiska vårproposition 2009 hänvisade till sin senaste analys: Genom att stimulera efterfrågan i ekonomin ytterligare kan nedgången i sysselsättningen mildras. Tillsammans med arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan detta bidra till att dämpa de varaktiga negativa effekterna på arbetsmarknaden som blir följden av den djupa lågkonjunkturen. I en intervju kommenterade rådets ordförande, , regeringens krishantering: Regeringen borde ha satsat för att stimulera den svenska ekonomin. De åtgärder som presenteras i budgetpropositionen hade behövts under det historiska för att bromsa upp det fria fallet i svensk sysselsättning.