mot · GW02Fi25 · 2009-05-04 00:00:00 — Mörka staplar anger platserna i jobb- och utvecklingsgarantin, ljusa staplar platserna i jobbgarantin för ungdomar. Den streckade linjen anger antalet sökande i programmet arbetspraktik. Källa: Arbetsförmedlingen, månadsstatistik. Varken jobb- och utvecklingsgarantin (JUG) eller jobbgarantin för ungdomar har systematiskt utvärderats. Effekterna av dessa nya volymåtgärder är således oklar. Redan nu står det dock klart att alldeles för få av dem som deltar i garantierna får möjlighet till praktik eller utbildning när de deltar i garantierna. fick så många som fem av sex deltagare i garantierna ingen insats för att förbättra sin möjligheter till jobb överhuvudtaget. av garantiernas deltagare fick möjlighet att gå en arbetsmarknadsutbildning. Tabell 4.2 Antalet deltagare i program inom jobbgarantin för ungdomar (UGA) respektive jobb- och utvecklingsgarantin (), per Källa: Arbetsförmedlingens statistikenhet. Regeringens omläggning av arbetsmarknadspolitiken påverkar utvecklingen på arbetsmarknaden här och , men den kommer också att få effekter . Under den förra högkonjunkturen rådde det brist på arbetskraft inom många sektorer. Arbetsförmedlingen har i ett flertal rapporter redovisat att det finns en strukturell brist på arbetskraft: arbetskraften har inte rätt utbildning för de jobb som skapas. För att minska arbetskraftsbristen i nästa högkonjunktur behöver således många människor få möjlighet att få ny kompetens under den här lågkonjunkturen. Det handlar om att erbjuda yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning i högre utsträckning, men också att skapa förutsättningar för att arbetssökande ska kunna skola om sig inom det ordinarie utbildningssystemet, t.ex. via komvux, yrkesvux, kvalificerad yrkesutbildning och högskola. Dessvärre har regeringen både försämrat möjligheterna till arbetsmarknadsutbildning och möjligheterna till utbildning inom det ordinarie utbildningssystemet. Parallellt med att antalet platser i arbetsmarknadsutbildning har skurits ned har regeringen också dragit ned på statsbidraget till komvux, vilket har lett till att 40000 komvuxplatser har försvunnit. Det motsvarar var tredje komvuxplats. Inte ens den högre utbildningen har fredats. Regeringen har även minskat antalet utbildningsplatser på högskolan. 5Regeringens svar: Inga nya initiativ Det allvarliga ekonomiska läget kräver investeringar som skapar jobb och rustar för framtiden. Det krävs investeringar i byggande och infrastruktur, i småföretagande, i utbildning, i aktiv arbetsmarknadspolitik och i välfärden. Regeringen presenterar i detta läge en vårproposition som inte innehåller detta. Regeringens vårproposition är så gott som kliniskt ren från nya initiativ för att ta ur krisen. 5.1Passiva åtgärder i stället för aktiva insatser När arbetslösheten ökar krävs aktiva insatser för att skapa möjligheter för människor att komma vidare och för att hindra att människor slås ut. Svensk politik kan inte påverka den internationella krisen. Men politiken i kan påverka hur den svenska ekonomin och arbetsmarknaden utvecklas och därigenom människors situation. Regeringen konstaterar i vårbudgeten att hundratusen ytterligare jobb kommer att försvinna 2010 jämfört med vad man tidigare väntade sig. Men det föranleder inte att regeringen gör några justeringar när det gäller den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Däremot ökar kostnaderna för arbetslösheten när arbetslösheten ökar. Därför tvingas regeringen att öka utbetalningarna från arbetslöshetsförsäkringen. Enligt går hela regeringens s.k. satsning på arbetsmarknadspolitiken till ökade ersättningar till arbetssökande (arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd). Inga av dessa 10 miljarder går således till aktiv arbetsmarknadspolitik, dvs. nya praktikplatser eller arbetsmarknadsutbildning. Tabell 5.1 Ökning av anslagen 1:2 och 1:11 inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt vårtilläggsbudget 2009, 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Källa: , 2009:623. 5.2Risk för en kvalitetskris i välfärden Regeringen lämnar i vårpropositionen en dyster prognos för kommunsektorns finanser. Skatteunderlagets utveckling skrivs ned med från till 2009 och från till 2010 jämfört med budgetpropositionen . Det motsvarar cirka 45000 lärare, vårdbiträden och förskollärare. Trots detta skjuter inte regeringen till en enda krona till kommunerna 2009. Tabell 5.2 Regeringens prognoser för utvecklingen av kommunernas skatteunderlag (procentenheter, där inte annat anges) Revidering i miljarder kronor Källa: ekonomiska vårproposition samt egna beräkningar. ökar kommunernas kostnader. ökade socialbidragen i 225 av 290 kommuner, dvs. i fyra kommuner av fem. I närmare var fjärde kommun ökade socialbidragen med . Trots detta skjuter inte regeringen till en enda krona till kommunerna 2009, och endast 2010. Förslaget från regeringen gör att kommuner och landsting kommer att tvingas att fortsätta att minska sysselsättningen. Enligt kommer mellan 10000 och 15000 jobb att försvinna i skolan, sjukvården och omsorgen. Kommuner och landsting står nu inför svåra avvägningar. Efter regeringens besked har de att välja mellan fortsatta uppsägningar eller kommunala skattehöjningar skattehöjningar som slår lika hårt mot låg- och medelinkomsttagare som höginkomsttagare. 5.3Trots ökade behov ökar knappt utbildningsinsatserna Jobbkrisen kräver aktiva utbildningsinsatser, både för att undvika att människor slås ut under krisen och för att rusta för framtiden. Regeringen redovisar i vårpropositionen att en av de grupper som löper störst risk för arbetslöshet är de människor som har lägst utbildning. Men regeringen drar inga operativa slutsatser av det. I vårpropositionen finns endast 400 fler platser i yrkesvux drygt en per kommun. Detta som tvingades att avslå ansökningar som motsvarade mer än 5000 platser eftersom anslagen från regeringen var otillräckliga. I vårbudgeten skjuter regeringen endast till av de platser som hade planerats och hade kunnat genomföras av kommuner. På samma sätt förhindrar regeringen en välbehövlig utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen. När de utbildningsanordnare som bedriver kvalificerad yrkesutbildning sökte anslag några nya anordnare fick inte ens ansöka nekades utbildningar motsvarande 2000 platser någon ersättning. Därutöver ökar antalet ansökningar till högskolestudier kraftigt. Mer än 327000 personer, ca 35000 fler än året innan, sökte till högskolan . De stora ungdomskullarna och det sämre arbetsmarknadsläget är två viktiga förklaringar. Regeringen möter denna verklighet med att i vårpropositionen sammantaget tillföra 7,5 helårsplatser. 5.4I stället lånar regeringen till skattesänkningar Regeringens vårproposition är sammantaget väldigt tom på innehåll för att möta jobbkrisen. Regeringen motiverar detta med att de inte har råd med ökade investeringar i jobb och utbildning. Men detta resonemang håller inte. För har regeringen råd med omfattande skattesänkningar. Bara kommer regeringen att låna för att sänka inkomstskatterna främst för de med höga inkomster. Den som får mest i sänkt skatt är den som tjänar mest. Dessa skattesänkningar genomförs i ett läge då hushållens sparbeteende gör att generella efterfrågestimulanser i form av breda skattesänkningar är ineffektiva för att stimulera efterfrågan. Skattesänkningarna leder inte till högre konsumtion, utan till högre sparande. behövs en ny färdriktning för . behövs ett program som tar ur krisen. 6Socialdemokraternas program för fler jobb Vi socialdemokrater insåg tidigt det allvarliga ekonomiska läget. lade vi förslag i om ett stimulanspaket för att ta ur krisen. Först därefter reagerade regeringen, som presenterade en mager proposition med några få insatser. Vi menar att den politik som vi föreslog och sedan byggde ut är väl avvägd, och vill därför att den i grunden ska ligga fast. I denna vårmotion föreslår vi därför ett program för fler jobb som omfattar och att summan är hälften av tidigare beror på att vi nu föreslår att de realiseras från . Alla våra förslag ryms tydligt inom budgeteringsmarginalen. Den nivå våra stimulanser av den svenska ekonomi ligger på är tydligt i linje med vad ledande ekonomer föreslår. Exempelvis föreslår , ordförande i regeringens finanspolitiska råd, en stimulans på mellan 15 och 25 miljarder kronor.7 egen myndighet bedömer att finanspolitiken behöver stimulera ekonomin med 8 miljarder och ytterligare 50 miljarder . Vårt förslag till program för fler jobb består av sju punkter: I.Ge alla unga en chans. II.Investera i småföretag och entreprenörskap. III.Investera i ett brett Kunskapslyft. IV.Investera i gröna jobb. V.Investera i välfärden. VI.Investera i ökad trygghet och framtidstro. VII.Fördela bördorna rättvist. Totalt bedömer vi att vår politik skapar drygt 100000 nya jobb och utbildningsplatser. Tabell 6.1 Drygt 100000 jobb, praktik- och utbildningsplatser Skillnad i volym jämfört med regeringen Fler utbildningsplatser i komvux, KY, högskola & arbetsmarknadsutbildning Jobblyft insatser för långtidsarbetslösa Ökade investeringar i infrastruktur Mer resurser till kommunsektorn Av dessa är knappt hälften olika former av utbildningssatsningar. Dessa fördelar sig så här: Tabell 6.2 50000 utbildningsplatser Utöver regeringens totala nivå Högskola, inkl. fler master- och doktorandplatser Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning (varav 3500 till unga) Kvalificerad yrkesutbildning (KY) Totalt antal utbildningsplatser, ca I.Ge alla unga en chans Gemensamma förslag från Socialdemokraterna, De som är unga ska bära upp samhället . Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle; de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. Kunskap och bildning är en väg till personlig frigörelse och utveckling och ett allt viktigare verktyg för att skapa välstånd och internationell konkurrenskraft. Regeringen har inte använt de goda åren med högkonjunktur för att rusta vare sig de människor som behöver utbildning eller som nation, i stället har antalet utbildningsplatser i allt från arbetsmarknadsutbildning till högskola dragits ned. står vi inför enorma utmaningar. Antalet unga som lämnar gymnasiet är rekordstort och arbetsmarknaden försämras kraftigt. Ungdomar är inte en homogen grupp och alla drabbas inte lika hårt av krisen. Särskilt svårt på arbetsmarknaden är det för unga utan slutbetyg från gymnasiet och unga med funktionsnedsättning. Den redan mycket höga ungdomsarbetslösheten kan komma att stiga dramatiskt om inget görs och de som står längst ifrån arbetsmarknaden kommer att drabbas hårdast. som vi möter en ekonomisk kris står vi inför en långsiktig demografiskt utmaning där antalet äldre ökar. Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Det behövs ett ledarskap där de unga känner att vi står bakom dem. Vi vill erbjuda en politik som gör att de unga kan växa och utvecklas och därmed bidra med sin fulla potential. Vi vill visa en modern väg in . Ge alla nittiotalister en chans De som föddes under är nu snart på väg ut i vuxenlivet. lämnar cirka 130 000 unga, födda gymnasieskolan. Det är den största årskullen , i storlek jämförbar med fyrtiotalisterna. viker arbetsmarknaden kraftigt. Nittiotalisterna tar studenten mitt under en djup lågkonjunktur när det är svårt även för dem med god utbildning och relevant yrkeserfarenhet att få jobb. Arbetslösheten bland ungdomar är hög . Enligt är arbetslösheten . har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i EU, enligt . Den moderatstyrda regeringen har sedan den kom till makten stängt dörrar för människor, inte minst för de unga. De har tagit bort tre tusen högskoleplatser, försenat etablerandet av och skjutit till alldeles för lite resurser till kvalificerad yrkesutbildning. De skar ned en tredjedel av alla komvuxplatser. har en reträtt inletts, men det är långt kvar till den kapacitet som fanns inom komvux 2006. Diagram 6.1 Rekordstort antal studenter lämnar gymnasiet 2009 och 2010. Det är viktigt att nittiotalisterna får en bra start på vuxenlivet. Vi föreslår därför: Sommarundervisning för studenter utan grundläggande behörighet. Den enskilt viktigaste orsaken till att ungdomar inte får jobb är bristande utbildning. Därför är det av största vikt att nittiotalisterna har fullständiga gymnasiebetyg som kvalificerar dem till högre studier. Vi vill göra en särskild insats med sommarundervisning så att de som inte har grundläggande behörighet får möjlighet att läsa upp det, , . I samband med undervisningen ska studenterna också erbjudas karriär- och studievägledning. Ett sommarjobb ger praktik, erfarenhet av arbetslivet och nya kontakter. Vi vill att fler av dem som lämnar gymnasiet ska erbjudas sommarjobb. Vi vill därför skjuta till i stimulans till de kommuner och landsting som ordnar sommarjobb. Det möjliggör en månads sommarjobb för nittiotusen personer förutsatt att kommunerna står för halva kostnaden. 10000 fler sommarkurser i högskolan. var det närmare 9 000 personer som sökte men inte blev antagna till sommarkurser vid landets högskolor och universitet. Med tanke på läget på arbetsmarknaden och att en så stor ungdomsgeneration nu lämnar gymnasiet finns det anledning att tro att söktrycket kommer att öka ytterligare. Vi föreslår därför 10 000 extra sommarkurser på högskolor och universitet. Karriär- och studierådgivning till unga. Unga på gymnasiet saknar erfarenhet och kontakter med arbetslivet. I det rådande läget är det särskilt viktigt att nittiotalisterna är välinformerade om vilka utbildningsmöjligheter som finns och inom vilka branscher prognoserna visar att det kommer att finnas efterfrågan på arbetskraft. Vi vill att ytterligare resurser tillförs som gör en extra insats när det gäller studie- och yrkesvägledning för alla som går sista terminen på gymnasiet . Investera i utbildning och praktik som ger jobb Risken är stor att många ungdomar kommer att ha stora problem att få jobb och att det första mötet med arbetsmarknaden blir en besvikelse. Vi vet att ungdomar ofta drabbas hårt när arbetsmarknaden försämras. Visstidsanställningar och vikariat minskar, vilket gör att många unga som precis kommit in på arbetsmarknaden får avsluta sina arbeten. blir det betydligt svårare för dem som söker sitt allra första jobb att finna ett när antalet jobb minskar och när det finns många arbetssökande med mer yrkeserfarenhet som konkurrerar om jobben. Diagram 6.2 Antal arbetslösa unga ökar Källa: Arbetsförmedlingen. Vi föreslår därför ett brett investeringspaket i utbildning och praktik som ger jobb: Ett brett ungdomslyft. Den enskilt viktigaste orsaken till att unga inte får jobb är bristande utbildning. Många av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden saknar grundläggande utbildning från gymnasiet och ibland till och med från . Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120000 unga kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasiet. Behovet av extraordinära insatser för att möta deras utbildningsbehov är därför stort. Vi vill sjösätta ett tillfälligt program med 10000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet Ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) som vill komplettera ofullständiga grundskole- och eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör till att börja med sträcka sig och berättiga till särskild ungdomslyftsersättning eller till aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men maximalt kunna pågå . Ett sådant program skulle minska trycket på arbetsförmedlingen och skapa större möjligheter för arbetsförmedlarna att ge ett mer individuellt stöd även till dem som står närmare arbetsmarknaden. Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola. Trots att ungdomskullarna växer kraftigt har regeringen minskat antalet studieplatser på både komvux och högskola. Risken är betydande att vi nu står inför ett historiskt trendbrott där andelen ungdomar som har möjlighet att gå vidare till högre studier kommer att minska. Vi vill kraftigt bygga ut både komvux, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och högskola. Vi vill göra en ömsesidig långsiktig överenskommelse med några branscher som ser framtida brist på kompetens och utbildat folk. Om staten , även i tuffa tider, tar sitt ansvar och utbildar genom yrkesvux och KY, bör dessa branscher kunna garantera praktikplatser, traineejobb eller överbryggningsjobb för att inte förlora framtida konkurrenskraft. Vi vill bygga ut högskolan med minst 3685 platser, komvux med minst 4 700 platser och KY med minst 2 500 platser . Traineeprogram i välfärden. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) finns det stora behov av nyrekryteringar i den offentliga sektorn , bl.a. på grund av pensionsavgångar. Rekryteringsbehovet är stort när det gäller t.ex. vårdbiträden och yrkeslärare, men också när det gäller andra yrkesgrupper. Vi vill investera i ett traineeprogram i välfärden redan på tilläggsbudgeten . Det räcker till cirka 3 000 traineeplatser. Praktik- och karriärcoachning på högskolan. För att få jobb behöver ungdomar referenser och erfarenheter från arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, komvux och på högskolan. föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till praktik och karriärrådgivning på högskolan. Praktik för nyutexaminerade akademiker. När jobbkrisen förvärras drabbas även unga välutbildade hårt. Vi vill genomföra en särskild jobb- och praktiksatsning på statliga myndigheter riktad till de unga som är på väg att avsluta sina studier och möter en hård arbetsmarknad. Starta eget för unga. Ungas vilja att starta företag är stor. Men kan inte den som är ta del av stödet till näringsverksamhet. behöver ett starkare entreprenörskap. Därför vill vi låta även yngre ta del av stödet till eget företagande. Snabbare och flexiblare insatser för långtidsarbetslösa ungdomar Långtidsarbetslösheten bland ungdomar stiger snabbt. Antalet personer inskrivna i jobbgarantin för ungdomar ökar dramatiskt och förväntas fortsätta öka kraftigt. var nästan 25000 ungdomar mellan inskrivna i jobbgaranti för ungdomar. Ytterligare 5 600 var öppet långtidsarbetslösa och drygt 700 ungdomar var inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Samtliga av dessa drygt 30000 ungdomar hade varit arbetslösa mer än . För att möta den ökande långtidsarbetslösheten behövs ett mer modernt och flexibelt angreppssätt. Vi menar att varje ungdom måste bemötas individuellt och ges stöd på sina egna villkor och utefter sina egna förutsättningar. Dessutom måste Arbetsförmedlingen ha några resurser att erbjuda t.ex. när det gäller vidareutbildning. Diagram 6.3: Antalet personer i jobb- och utvecklingsgarantin för unga ökar snabbt Källa: Arbetsförmedlingen. Snabbare och mer flexibla vägar till aktiva insatser. Vi föreslår att de unga som enligt Arbetsförmedlingens bedömning behöver det, ska få ta del av jobbgarantin . Jobbgarantin för unga är ett stelbent regelverk som inte tar hänsyn till individen. Först måste varje ungdom vara inskriven på Arbetsförmedlingen för att få del av garantin. Därefter förspills ytterligare det ges möjlighet till utbildning eller praktik. Vi menar att tiden i passiv arbetslöshet är förödande och måste kortas. Arbetsförmedlingen måste få möjlighet att bemöta ungdomar i arbetslöshet som individer på ett mer flexibelt sätt. Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning. Unga med funktionsnedsättning är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda bättre stöd behövs extra resurser. Vi vill därför avsätta till Arbetsförmedlingen för mer individuellt stöd för unga med funktionsnedsättning. Möjlighet till längre praktik och utbildningar. får en ung person som har varit arbetslös länge studera eller göra praktik . Den gränsen är för kort. De allra flesta ungdomar behöver inte några längre utbildningar eller praktikplatser, men några gör det. Vi föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . Lärlingsplatser för långtidsarbetslösa ungdomar. Många unga som har gått utan arbete behöver uppdatera sin kompetens men de saknar studievana och behöver en nära kontakt till arbetslivet för att göra det. Därför vill vi inrätta 4 000 lärlingsplatser där utbildningen motsvarar yrkeskomvux men är förlagd i yrkeslivet. De arbetsplatser som tar emot lärlingar får ersättning för det. Jobbutbildning till unga. Många arbetslösa ungdomar har bristande utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Vi har tidigare lagt fram förslag om att bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Vi har ett gemensamt förslag om att investera i 3500 årsplatser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktas till unga , och avsätter på tilläggsbudgeten för detta. För de unga som är långtidsarbetslösa och som saknar den praktiska erfarenheten och de rätta kontakterna för att komma in på arbetsmarknaden vill vi investera i ett generöst förstajobbetavdrag. Det innebär att de arbetsgivare som anställer en ung långtidsarbetslös får göra ett skatteavdrag två tredjedelar av lönen, . Arbetsförmedlingen ska anvisa platserna för att uppnå önskvärd sysselsättningseffekt och garantera kollektivavtalsenliga löner. Tabell 6.3 Ungdomspaket (s, mp, v) Ge nittiotalisterna en chans Sommarundervisning på komvux (15000 platser) Sommarjobb till unga (90000 platser) Sommarkurser i högskolan (10000 platser) Utbildning och praktik för jobb Ungdomslyft (10000 platser) Fler platser KY, komvux & högskola (10885 platser) Traineeprogram i välfärden (3000 platser) Praktik och karriärcoachning på högskolan Praktik i statliga myndigheter Snabbare och flexiblare insatser för långtidsarbetslösa Lärlingsutbildningar (4000 platser) Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Jobbutbildning till unga (3500) Förstajobbetavdrag (5000 platser) II.Investera i småföretag och entreprenörskap Det är i de små företagen framtidens jobb växer fram. Därför måste villkoren för entreprenörskap stärkas. Entreprenörernas idéer, kreativitet, vilja och envishet skapar framtidstro och nya jobb. Vår politik ska underlätta för entreprenören att anställa och expandera, administrera, exportera och få tag i kapital. Vi vill också att det ska vara enkelt och tryggare än att röra sig mellan företagande och lönearbete. behöver fler kvinnor och män som vågar vara nybyggare och eldsjälar. Det är genom att investera i en starkare innovations- och kunskapsmiljö som vi kan behålla och utveckla topposition som ett nyfiket och kreativt land. Vi vill investera i ett brett innovationslyft . Programmet ska bygga och förstärka innovationsmiljöer i hela . Programmet ska vara starkt regionalt förankrat och bygga på nedanstående prioriteringar. Stärkt samarbete mellan akademi och entreprenörskap: FoU-baserat nyföretagande och utveckling av innovativa små och medelstora företag spelar en viktig roll för näringslivets förnyelse, utvecklingskraft och framtida konkurrenskraft. Vi vill göra särskilda investeringar för att stärka de regionala högskolornas specialisering och samarbete. Industriforskningsinstituten har en särskilt viktig roll för att stärka högskolans koppling till de mindre företagen.