mot · GX02Fö254 · 2009-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap I enlighet med vad tidigare beslutat vill de gröna att det svenska försvaret ska omvandlas från ett invasionsförsvar till ett fredsfrämjande insatsförsvar. Försvaret ska ha ett tydligt och renodlat uppdrag och det ska uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. För att uppnå detta krävs omfattande omstruktureringsinsatser inom förbandsverksamheten och materielförsörjningen. gör bedömningen att det går att spara inom utgiftsområde 6 i förhållande till regeringens nivå 2010 och lika mycket . Huvuddelen av besparingar inom anslagsområdet görs på förband och materielanslagen. Rationaliseringsprocessen inom förbandsverksamheten 1:1 måste fortsätta, och anser att utgifterna för materielförsörjningen (anslagsposterna 1:3 och 1:4) kan reduceras mer än vad regeringen aviserat. förordar att vissa materielprojekt stoppas, som till exempel utvecklingen av en ny ubåt och utveckling och uppgradering av JAS 39 C/D. avvisar regeringens förslag om inrättandet av en ny exportstödsmyndighet för krigsmateriel. Till satsningar inom utgiftsområdet återfinns satsningar på 1:2 Fredsfrämjande insatser där vi ser att det för överskådlig tid finns ett stort behov för att delta i fler internationella krishanteringsuppgifter i FN:s regi. Vi föreslår även en klimatsatsning för skydd mot naturolyckor med syfte att minska sårbarheten för extrema väderhändelser och långsiktiga klimatförändringar. Syftet med satsningen är främst att vidta åtgärder för att förhindra översvämning av och . föreslår ett ökat anslag till för deltagande i ett övervakningsuppdrag utanför där vi föreslår att Operation får utökat direktiv att även stävja det internationella tjuvfisket och dumpningen av miljöfarligt avfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag till investeringsplan för Försvarsmakten för 20102012. avslår regeringens förslag till bemyndigande på ramanslag 1:4. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar besluta om beställningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst efter 2010. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inte får fatta någotbeslut rörandeutveckling, uppgraderingeller anskaffning av JAS 39 utanföregående riksdagsbehandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stopp för nya delserier och nya versioner av JAS 39 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättandet av enluftförsvarsutredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt deltagande i den brittiska stridsgrupp som anmälts till beredskap för EU:s krishantering . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kustbevakningsinsats mot tjuvfiske utanför . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till frivilligorganisationerna inom totalförsvaret. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt uppställning: Anskaffning materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. Minskad forskning och teknikutveckling Ny myndighet för exportstöd av krigsmateriel Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret Myndighet för samhällsskydd och beredskap 3Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgångspunkten för de grönas försvarspolitik är att det svenska försvaret ska omvandlas från ett invasionsförsvar till ett fredsfrämjande insatsförsvar, i enlighet med vad har beslutat. Försvaret ska ha ett tydligt och renodlat uppdrag och det ska uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. För att detta ska kunna uppnås krävs fortsatta omfattande omstruktureringsinsatser både inom förbandsverksamheten och inom materielförsörjningen. vill fortsätta omvandlingen av försvaret och gör bedömningen att det går att spara inom utgiftsområdet i förhållande till regeringens nivå 2010 och lika mycket . vill fortsätta rationaliseringsprocessen inom förbandsverksamheten och sparar på anslaget 1:1 Försvarsomställning inklusive förbandsreserv . vill spara och lika mycket för . 3.1Stopp för dyra materielprojekt Det finns inget riksdagsbeslut som bemyndigar regeringen att investera ytterligare i JAS 39 . beslöt om en uppgradering av 31 39 till Natostandarden C/D till en kostnad av av skattebetalarnas pengar. Skälet för detta var enligt regeringen att en ensad flygplansflotta som består av JAS 39 C/D kombinerat med att antalet flygplan reduceras ner till 100 innebär att långsiktiga besparingar uppnås. En enig försvarsberedning har konstaterat att flygvapnet inte har något behov av så många flygplan. Snarare borde behovet ligga någonstans mellan 60 och 70 flygplan. har tidigare kallat denna uppgradering för en illa dold industrisubvention som kom till endast för att hålla flygteknikerna på Saabs flygdivision sysselsatta. Inte ens har gått sedan fattade det förra beslutet om uppgradering då regeringen återigen försöker smyga igenom ett beslut som innebär att hela tanken om en enad JAS-flotta går om intet. har varnat för att teknikutvecklingen går mycket fortare än vad man från officiellt håll vill göra sken av, men det framstår som helt befängt att C/D-versionen bara skulle ha en livslängd på ca 10år, som regeringen nu vill göra gällande. De plan av C/D-version som fattade beslut om 2007 är redan ointressanta på exportmarknaden. De flesta intresseanmälningar nu får gäller nästa generation E/F. Det blir alltid fel när man diskuterar försvarspolitik som om det viktigaste vore näringspolitik eller en arbetsmarknadsåtgärd. Självklart är det viktigaste att få ut mest operativa effekt av Försvarsmakten. anser att tillåtits svälja alltför stora resurser från försvaret. Därför föreslår vi att investeringsplanen för Försvarsmakten (anslag 1:3) 20102012 sänks med 2010, 2011 och 1172 miljoner för i förhållande till regeringens förslag. anser att utgifterna för materielförsörjningen kan reduceras mer än vad regeringen aviserat. Det kan bli helt nödvändigt att helt stoppa vissa materielprojekt, som t ex anskaffningen av nästa generations ubåt även kallad A26. har redan fyra moderna ubåtar med en livslängd om . Regeringen har inlett en konstruktionsfas av A26, och vad vi förstår från budgetpropositionen och från medier kommer regeringen att fatta ett beslut att man vill köpa nytt istället för att uppgradera befintliga ubåtar. Kostnaden för fyra nya ubåtar uppskattas till ca 1,5miljarder kronor styck. Att fatta ett sådant beslut utan att det finns något invasionshot mot territorium eller att ubåtar ens efterfrågas i internationella insatser är inte ekonomiskt eller försvarspolitiskt försvarbart. Inhemsk produktion innebär i genomsnitt en ny ubåt . Att upprätthålla en industri för en så låg produktionstakt är väldigt dyrt. anser att utvecklingen av en ny ubåt ska stoppas. Vidare föreslår regeringen anskaffning av ny radarjaktrobot, utveckling och uppgradering av JAS 39 C/D. sparar även på anslagsområde 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. Vi uppskattar att det finns utrymme att spara . avslår också regeringens förslag på ramanslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar om bemyndigande på högst . Regeringen har tidigare uppskattat kostnaden för uppgradering till JAS 39 E/F till ca per flygplan. Utan att det föreligger något riksdagsbeslut på ytterligare delserier vill regeringen skaffa 810 39 av E/F-version. minskar följaktligen anslaget i bemyndigandet för ramanslaget 1:4 med till högst 7miljarder kronor efter 2010. Detta gör vi för att vi inte vill ge regeringen fria händer att utan nämndvärd debatt besluta om vad som i praktiken är ytterligare en delserie JAS 39 . Det är under all kritik att regeringen förser med så knapphändiga underlag som tvingar till att göra dessa antaganden. Det är uppseendeväckande att förses med så usla underlag och med sådana underlag som förväntas ge regeringen vad som i praktiken är ett fritt mandat detta trots att ett enigt försvarsutskott så sent som framhöll att regeringen måste förelägga eventuella kommande beslut om JAS 39 Gripen-utveckling. anser att det finns stort behov av en ny parlamentarisk luftförsvarsutredning. Det är viktigt att ta ett samlat grepp över flygvapnets framtid gällande såväl vapen, flygtid, baser, ledningssystem som eventuella nya flygplan och i så fall när. Utredningen bör även omfatta den civila flygindustrin och undersöka ömsesidiga behov och hela spektrumet forskning utveckling anskaffning och vidmakthållande. Innan en sådan utredning genomförs kan inte mer pengar pumpas in i JAS 39Gripen. 3.2Deltagande i FN-ledda internationella insatser står fast vid att det militära försvaret ska dimensioneras utifrån operativa behov och en realistisk hotbildsanalys. För överskådlig tid är dessa operativa behov deltagande i internationella krishanteringsuppgifter. Aldrig någonsin har antalet svenska soldater, militärobservatörer och poliser i FN-tjänst varit så lågt som . Det är ambition att ska skicka fler bidrag till fredsfrämjande verksamhet i FN:s regi. har kritiserat regeringen och ISAF:s ledning för avsaknaden av en s k exit strategy för den militära insatsen i . av krigföring har inte varit tillfredställande, och vi hjälper inte till att bygga upp och utveckla landet i den utsträckning som vi borde eftersom det vi bistånd vi ger är i alltför stor grad militärt. Hjälpbehovet är fortsatt mycket stort, och alldeles oavsett hur framtiden ser ut för vår svenska insats i lär det krävas ökade anslag för våra fredsfrämjande förbandsinsatser. Av denna anledning vill satsa ytterligare resurser på anslagsposten varför vi ökar anslaget 1:2 med 2010, 2011 och 2012. Det framgår även av försvarspropositionen att regeringen vill att ska ställa upp som ramnation, dvs. ta på sig ansvar för att leda Nordic Battlegroup 2011. utesluter inte att även kan komma att delta i i någon funktion, men ska dock inte ta på sig huvudansvaret för att leda NBG 2011. anser att borde besluta om ett framtida svenskt deltagande i den brittiska stridsgrupp som anmälts att stå i beredskap för EU:s krishantering . Det är inte regeringens sak att besluta om det. Ett korrekt förfarande är att regeringen bereder frågan enligt gängse praxis och sedan lämnar över ärendet för beslut i riksdag. 3.3Anslag till frivilliga försvarsorganisationer Regeringen slår fast att anslaget 1:10 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inte längre ska finnas uppfört i statsbudgeten. Istället ska dessa pengar gå genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Det anser är fel. Vi menar att regeringens syn på försvarets frivilligorganisationer inte resulterar i en mer användbar frivillighet. Vidare stämmer regeringens resonemang överens med den vision och de principer som är kärnan i den överenskommelse som ingåtts mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (SKL). De organisationer som varaktigt och med kvalitet kan bidra till Försvarsmaktens verksamhet eller till samhällets krishanteringsförmåga bör kunna få samhällsstöd för t.ex. demokratiarbete och organisationsutveckling. har i tidigare motioner (2008/09:Fö6 Ett användbart försvar) fört fram att den förändrade bidragsstruktur som regeringen föreslår inte skapar konkreta och realistiska förutsättningar för organisationerna att åta sig uppdrag och utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering. Det är av stor vikt för vår samlade krishanteringsförmåga att de organisationer som uppfyller regeringens fastställda krav på kvalitet, uthållighet och samverkansförmåga också fortsättningsvis kan komma i fråga för ett obundet organisationsstöd som inte baseras på de uppdrag som organisationen åtagit sig att genomföra. Regeringen vill spara kraftigt på anslaget till Forskning och teknikutveckling 1:5. Den ambitionen har även men dock inte lika kraftigt som regeringen . Vi föreslår att anslaget minskas med 2010 och att det därefter ökas med 2011 och 2012. På anslaget 1:8 anser att de ökade kostnaderna med anledning av FRA-lagen ska tas av FRA:s ordinarie budget. föreslår vi därför att detta anslag minskas med 14miljoner kronor . 3.5Nej till ny myndighet för exportstöd för krigsmateriel Regeringen föreslår i budgetpropositionen att den vill skapa en ny myndighet för exportstöd av krigsmateriel (1:11). är av princip emot exportstöd till företag som tillverkar krigsmateriel och vill inte se att denna verksamhet ytterligare subventioneras av skattemedel. Därför vill vi hellre se att dessa pengar används till andra mer prioriterade ändamål. sparar vi , 2011 och 2012. har befunnit sig i ett laglöst kaos. Samhällsapparaten har inte fungerat, och i avsaknad av en fungerande kustbevakning har landet inte kunnat freda sitt territorium till havs med ett utbrett illegalt fiske som resultat. Fiskebeståndet har reducerats och inkomstmöjligheterna för somaliska fiskare har begränsats, vilket har resulterat i att lokala fiskare tagit till sjöröveri som sin försörjningsmetod. Bland annat har EU:s överdimensionerade och kraftigt subventionerade fiskeflotta och andra fiskeflottor från väst aktivt medverkat till att illegalt reducera fiskebeståndet avsevärt och att fartyg från väst medvetet förgiftat och hav genom att dumpa radioaktivt och annat giftigt avfall i havet med allvarliga konsekvenser för miljö och människa. FN:s sändebud i har slagit larm om att havet utanför det krigshärjade landet blivit en soptipp för miljöfarligt avfall från . Den kan, i egenskap av EU:s ordförande, driva på så att EU:s mission utanför , Operation , vidgas till att även inkludera renodlade kustbevakningsuppgifter som beivrande av tjuvfiske och dumpning av miljöfarligt materiel i havet utanför . Det är viktiga uppgifter som lämnas utan åtgärd. Den gröna gruppen i har tidigare föreslagit att Operation utvidgas med dessa kustbevakningsuppgifter för att den militära delen av operationen ska bli framgångsrik. menar att EU även har en skyldighet att agera mot detta problem som är ett direkt resultat av EU:s felaktiga fiskepolitik. För detta ändamål vill anslå 2010 för att kunna skicka ett flygplan från för att stationeras i . För nästföljande anslår vi . 3.7Klimatinvesteringar för skydd mot naturolyckor Även har klimatsatsningar i försvarsbudgeten. Med anledning av ökade kostnader för kommunerna anser vi att staten bör bidra med en statlig delfinansiering för minskad sårbarhet. Ett anslag för kommuners investeringar i minskad sårbarhet finns redan under Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Förebyggande åtgärder mot naturolyckor. ligger det på nästan , med en statlig delfinansiering på 80procent. Kommunerna ska stå för övriga . Det brukar vara 2025 kommuner som söker med en total summa på tre eller fyra gånger anslaget. beviljas hela anslaget. tillskjuter ytterligare medel så att anslaget ökar med , och . Vidare föreslår vi ett nytt anslag för investeringar för skydd mot naturolyckor. föreslår ett nytt anslag för investeringar för skydd mot naturolyckor med syfte att minska sårbarheten för extrema väderhändelser och långsiktiga klimatförändringar under Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Behovet uppskattas till storleksordningen . De åtgärder som skulle finansieras med det nya investeringsanslaget är först och främst åtgärder för att förhindra översvämning av och . Anskaffning materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. Minskad forskning och teknikutveckling Ny myndighet för exportstöd av krigsmateriel Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret Myndighet för samhällsskydd och beredskap Specifikation av anslag 2:7 Insatser för och m.m. Delfinansiering av klimatanpassning i kommuner Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret står bakom ambitionerna att omvandla det svenska försvaret till ett modernt insatsförsvar och minskar därför anslagen till förbandsverksamhet och ökar istället anslagen till fredsfrämjande insatser. Vi menar att materielförsörjningen går att effektivisera betydligt och minskar därför anslaget för anskaffning av materiel. Vi motsätter oss den så kallade FRA-lagen och minskar därför anslagen till FRA. Vi anslår medel till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till investeringar för skydd mot naturolyckor med syfte att minska sårbarheten för extrema väderhändelser och klimatförändringar, i första hand kring och . Vi utökar också myndighetens medel för delfinansiering av kommunernas klimatanpassande åtgärder.