ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N442 · 2009-10-02 00:00:00 — Utvärdering av privatiseringar och avregleringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utvärdera och dra lärdomar av för- och nackdelarna med de privatiseringar, bolagiseringar och avregleringar som genomförts . har flera offentliga verksamheter i landet privatiserats, avreglerats, bolagiserats och konkurrensutsatts. Vissa avregleringar har bidragit till höjd effektivitet och minskade kostnader, men långt ifrån alla verksamheter har automatiskt blivit billigare och bättre av konkurrensutsättningen. För konsumenten innebär denna utveckling att man i konkurrensens namn och utifrån ett konsumentperspektiv kan välja allt från el- till teleoperatörer. Man ska välja fonder för att få ihop till sin försörjning på ålderns höst, något som är ett orimligt hasardspel för den som inte har ingående kunskaper. Redan när små barn föds börjar jakten på slantarna, när man ska välja ett heltäckande försäkringsbolag som är villigt att försäkra ens barn vid sjukdom eller olycka så att man slipper bli bankrutt på kuppen. De tidigare utredningar som gjorts i ämnet saknar en helhetssyn på riksnivå, regional och lokal nivå. Vi kan tydligt se att företag har tjänat på konkurrensen, men inte alltid konsumenterna. Vi ser därför behovet av att ger regeringen till känna att det finns behov av en utvärdering för att dra lärdomar av för- och nackdelar med genomförda privatiseringar, bolagiseringar och avregleringar.
mot · GX02N443 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Bergsstatens fristående roll. Som bekant skall exploateringsbolag nu i söka efter naturresurser att använda i sina företag. Detta är inget nytt, varken i eller i övriga . Gränssnittet mellan de olika intressenterna de privata, samhället, kunderna och inte minst de närboende måste utredas . Det är inte rimligt att människors oro vare sig kan tillfredsställas eller säkerställas. Därför bör en utredning göras som klarlägger om det är möjligt att överföra Bergsstatens arbetsuppgifter, helt eller delvis, till en mer närliggande aktör, som i berört län som känner kommunerna och deras befolkning. Oron över sin hembygds framtid, vattenförsörjning, djurbesättningens framtida betesmarker och allmän tillgång till natur och skog är mycket viktiga incitament för ett gott liv att leva. Vad vi i denna generation lämnar efter oss är viktigt för de efterkommande. bör staten föra samtal med Bergsstaten så att ovanstående beaktas. i (s)
mot · GX02N445 · 2009-10-05 00:00:00 — Forskning för socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling för socialt företagande. Det råder en stor brist på forskning inom socialt företagande. Ett problem har varit själva definitionsfrågan och avgränsningen i relation till andra verksamheter. För att kunna tydliggöra omfattning och utvecklingstendenser kring den svenska utvecklingen krävs forskning. Empiriska studier och statistik saknas för att kunna underbygga samhälleliga satsningar trots påvisad mycket stor samhällsnytta. De flesta sociala företag har startat men forskning kring kvalitet, utveckling och olika samverkanslösningar när det gäller affärsområden, målgrupper, maktfördelning och organisationsformer har inte följts upp i samma takt och är därmed saknade. Flertalet andra områden såsom socialt entreprenörskap, företagsledning, arbetsorganisation och styrelseformer i verksamheter som betonar empowerment, delaktighet och ansvarstagande i företaget parallellt med långsiktigt affärstänkande behöver på samma sätt utvecklas och sättas in i en teoretisk referensram. Bristen på formativa processutvärderingar som följer de sociala företagen hindrar utvecklingen. Därmed ökar inte heller kunskapen om hur samhällets insatser bör se ut. Den utvecklingsprocess som de sociala företagen befinner sig i , med samverkan mellan företagen, med privata företag och med , innebär förändringar på arbetsmarknaden som behöver studeras och analyseras. De positiva samhällsekonomiska effekterna måste belysas bättre. saknas en samlad kunskapsbas inom forskningen om de sociala företagen, varför det krävs forskningsprojekt med ett tvärvetenskapligt angreppssätt och forskning om socialt företagande.
mot · GX02N446 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att se över turistföretagens villkor. Turismen är starkt växande i och är en framtidsbransch. Näringen bidrar till av BNP och ger arbetstillfällen till runt 126 000 personer i . Som handelsvara blir turismen allt viktigare i . Medan den totala turistkonsumtionen har ökat har de utländska turisternas konsumtion, det vill säga exporten, ökat . Men fortfarande konsumerar svenska turister mer i utlandet än vad våra utländska besökare konsumerar i . Utlandsturismen bidrar med ca till statskassan. har en lägre andel utländska besökare än våra grannländer i . Dessa avsätter avsevärt mer resurser och investerar mer långsiktigt för att attrahera utländska besökare, vilket också har gett resultat. Som exempel kan nämnas , där turismens andel är . En statlig utredning, Tillväxt genom turistnäringen, föreslog att anslaget till internationell marknadsföring av som turistdestination skulle höjas från dagens 100 miljoner till en nivå jämförbar med våra grannländer i . har många attraktiva turistmål. I Arns fotspår reser många till och Forshem. lockar nöjeslystna barnfamiljer, och slott och herresäten lockar många sökande efter historia och kultur. kan nämnas som ett av de finare turistmålen i landet. Kultur och kulturarv är en stor del av besöksmålen. Turismen har stor betydelse för sysselsättningen och det kan bli ännu bättre om vi förmår locka fler turister till oss. Svenska staten satsar runt per invånare på marknadsföring, vilket är en bråkdel av vad många andra länder i gör. I övriga satsas per invånare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, vill vi att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Turistföretagen som ofta är småföretag, gynnas av de föreslagna lägre arbetsgivaravgifterna. Men finansieringsproblem och villkor för trygghet bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer och det måste bli bättre. Regeringen bör se över hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder ska undanröjas. Detta bör ge regeringen till känna. i (c)
mot · GX02N447 · 2009-10-05 00:00:00 — och läkemedelssituationen i fattiga länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppföljningen av den nya TRIPS-paragrafen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fattiga länders tillgång till läkemedel till skydd för liv och hälsa. Rätten till hälsa och därmed rätten till tillgång till effektiv och säker hälso- och sjukvård framgår av () konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Den innebär att alla människor ska ha tillgång till de läkemedel de behöver. Här har vi ett problem genom att många människor inte har råd att köpa de läkemedel som krävs för behandling av deras sjukdomar. Som exempel kan nämnas att dör 1415 miljoner människor på grund av att de inte få antibiotika därför att de inte har råd att köpa ut dem. En orsak till att människor inte har tillgång till livsviktiga mediciner är det internationella (Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights). I det avtalet regleras patentfrågorna, och så som det är utformat har det fört med sig allvarliga konsekvenser för människors tillgång till livsviktiga läkemedel. Fattiga länder som tidigare kunnat tillverka och importera billiga läkemedelskopior med fullgod kvalitet kan inte längre göra det. WTO:s medlemsländer är inte omedvetna om problemen och har antagit en särskild deklaration om och hälsa. De erkände att avtalet ska bidra till att lösa de allvarliga hälsoproblemen i utvecklingsländerna. Avtalet kan och ska tolkas och tillämpas på så sätt att det understödjer WTO-medlemmarnas rätt att värna folkhälsan och, i synnerhet, att främja allas tillgång till mediciner. togs därför ett beslut att revidera avtalet i syfte att möjliggöra för länder som inte själva kan producera nödvändiga läkemedel att utnyttja så kallade tvångslicenser. Dessa licenser är avsedda för import av billigare läkemedelskopior. Beslutet är dock fyllt med detaljregleringar som hindrar utvecklingsländerna att utnyttja det. har här en viktig roll att spela, nämligen att verka för att bestämmelserna ändras så att det tydligt framgår att livsnödvändiga läkemedel, vacciner och diagnostika kan tillhandahållas till människor i de fattigaste länderna. Sedan bör också utan dröjsmål verka för att EU:s tvångsförordning av läkemedel revideras så att de fattiga ländernas tillgång till läkemedel underlättas. bör också arbeta för att svensk läkemedelsindustri ska kunna tillverka generiska läkemedel avsedda för export till länder som saknar egen tillverkningskapacitet. bör arbeta för att dessa länder själva ska kunna tillverka läkemedel, vacciner och diagnostika. EU förhandlar just nu med ett stort antal länder om olika former av samarbets- och handelsavtal. Här bör arbeta för att arbetar för att den förhandlar fram handels- och samarbetsavtal som stärker fattiga länders möjlighet att bekämpa ohälsa. Människor i fattiga länder måste få tillgång till livsnödvändiga läkemedel.
mot · GX02N448 · 2009-10-05 00:00:00 — Utvärdering av konsekvenserna av elmarknadens avreglering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av konsekvenserna av elmarknadens avreglering. Den avreglering som tidigare skedde på elmarknaden skulle innebära billigare avgifter för elförbrukning. Vi kan se att så inte är fallet, utan istället raka motsatsen. Avregleringen har medfört att elpriset stigit till orimliga nivåer, och har de gjort att elbolagens vinster ökat lavinartat. I och med dessa stora vinster så borde det i all sin rimlighet innebära att företagen tar ut överpriser, vilket bland annat drabbar de enskilda hushållen. Därför är det nu nödvändigt att göra en ordentlig utvärdering av konsekvenserna av den avreglering av elmarknaden som har gjorts och överväga vad som bör göras för att motverka avregleringens negativa effekter för elkunderna.
mot · GX02N450 · 2009-10-01 00:00:00 — Energi och klimatarbetet runt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av och dess omgivnings betydelse för utbyggnad av biogas. och dess omnejd har en outnyttjad potential när det gäller omställningen till det gröna folkhemmet. sker mycket frakt med fartyg på vattnet, något som är betydligt mer ekologiskt hållbart än lastbilstransporter. Men det finns andra områden som med omnejd kan bli ledande på. En intressant satsning som redan genomförs i området är de anläggningar som finns i och . Bönder i och har i vissa fall egna småskaliga rötgasanläggningar för produktion av biogas. Ett exempel är . I har dessa gått ihop med varandra om gemensam infrastruktur för distribution av biogasen. Ett internationellt uppmärksammat projekt är Biogas . I och kommuner är planerna klara för att bilda ett bolag för att bygga ett gasledningsnät mellan och Trestads center i . Gasen produceras lokalt av gödsel på gårdarna. Ledningen gör det möjligt att transportera gasen från gårdarna och nå tankställena och därmed även bilägarna. Det ger också förutsättningar för att det ska bli tankställen i , och Trestad . finns det ett tankställe för biogas i och . Det är viktigt att detta uppmärksammas då biogas är en framtidsbransch. Hela den västsvenska bilindustrin står inför en omställning där fossila bränslen är på väg ut. Detta påverkar såväl de som producerar fordonen som de underleverantörer som producerar de färdiga fordonen. överväger exempelvis en satsning på biogasbilar för att möta den ökande efterfrågan på miljöfordon. Vi socialdemokrater välkomnar självklart detta. Vi vill ytterligare påskynda biogasutvecklingen i . Vi vill skapa underlag för en kraftig expansion av produktionen, med fokus på fordonsbränsle. bör därför ge regeringen tillkänna att man bör investera i utbyggnaden av den klimatsmarta biogasen. med sin unika strategiska position kan bli ledande i på att producera och distribuera biogas.
mot · GX02N452 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett pilotprojekt med syftet att göra själva resan till en del av turistens val av destination. Besöksnäringen är en av världens snabbast växande näringar. Besöksnäringen är unik då den endast kan konsumeras lokalt på plats. dragare, erkända turistmagneter, kan i ett större sammanhang bidra till en ökad tillväxt för fler företag på landsbygden och öka landets konkurrenskraft. Detta pilotprojekt genomförs av flera myndigheter och verk som tillsammans med det privata näringslivet skapar samhällsnytta och moderniserar synen på besöksnäringens tillväxtpotential. Den kunskap som genereras tillgängliggörs, till nytta för övriga regioner. Erfarenheterna kan komma att ligga till grund för framtida och nya prioriteringar och vägleda myndigheternas roll i regionernas utveckling. har en lång tradition som turistlän och en erkänd spets inom gröna näringar. Ett pågående arbete med att skapa året-runt-destinationer av kända vintersportsdestinationer som Åre, och Bydalen kan genom detta projekt få än större utväxling. De nya marknader som öppnas ska i sin tur fungera som bränsle för lokal utveckling. Till exempel kan moderna entreprenörer med regionala specialiteter göra resan till ett äventyr med öppna företag för smakprov och försäljning, där man visar upp sina affärsidéer. Upplevelser runt regionala inriktningar byggs i samverkan med fler aktörer. Låt regionerna visa upp sina bästa sidor. Se exempelvis styrkor som hälsolän med lokal livsmedelsproduktion, fysisk aktivitet och rehabilitering som en trampolin att öka upplevelser och intäkter. Låt flera olika myndigheter samverka med det privata näringslivet i syfte att skapa fler växande företag skapa en modernare turism minska de upplevda avstånden skapa nya marknader. bör besluta att uppdra till regeringen att ge myndigheter inom transport, turism och livsmedelsområdet i uppgift att samverka för lokal utveckling genom att genomföra ett pilotprojekt, som utgår från , med syftet att göra själva resan till en del av turistens val av destination. Per Åsling (c)
mot · GX02N454 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uranprospektering och ändringar i minerallagen. Uranundersökningarna i skapar stor oro för att uranbrytning kan komma till stånd. Vi vill värna våra unika berg på och säger nej till uranbrytning i stor skala. Vi har redan skelettet kvar sedan storhetstid. Flera utländska bolag har redan sökt prospekteringstillstånd för att borra efter uran på , , Halle- och Hunneberg med omnejd. Några av finaste naturområden kommer att förstöras för all tid framöver om de skulle borra i stor skala. har kommuner kunnat hejda detta men hur blir det om vi ska ha kärnkraften kvar i all framtid? Vi har en fin natur med enastående värden att vistas i. Det ger ökad livskvalitet till kommunernas invånare och besökare som vi värnar om, men finns det ett allvarligt hot mot detta och turistnäringens utvecklingsmöjligheter. Själva grunden för denna oro är inte bara de omfattande undersökningarna utan också att den borgerliga regeringen har beslutat att bygga ut kärnkraften. Det innebär att vi blir beroende av kärnkraften för resten av detta århundrade. Regeringen har ingenting sagt om vilka konsekvenser utbyggnaden av kärnkraften kommer att få för människorna eller för miljön i vårt land. En kommande brytning av uran skulle komma att skapa omfattande och sannolikt irreparabla skador i en känslig naturmiljö. Risken är stor för att föroreningar kommer att fortplantas i vår livsmiljö, bland annat i fiskrika vattendrag. Vi konstaterar att uranbrytning kommer att försvåra möjligheterna för ett gott liv för oss själva och för generationer framåt. Den tidigare socialdemokratiska regeringen sade nej till uranbrytning och detta nej upprepas nu av Socialdemokraterna, . Vi har också slagit fast att en rödgrön regering inte kommer att tillåta uranbrytning i . För en rödgrön regering är frågan dessutom för viktig för att beslutet om uranbrytning ska läggas på nivå. Det krävs beslut på nationell nivå. Vi säger nej till uranbrytning i hela landet. I säger kommunerna nej till uranbrytning. Vi utgår ifrån att de också har framfört det till sina riksorganisationer. Men trots det så mörkar regeringen och regeringspartierna i frågan och tar inte tydlig ställning. Många människor i har känt sig fullständigt maktlösa när gruvbolagen har kunnat härja fritt trots protester från enskilda och kommuner. Det måste bli en ordning där den folkliga viljan får ett inflytande när gruvbolagen börjar leta efter uran. Uran är en tungmetall vars skaderisker vid brytning inte går att jämföra med andra mineraler. Därför måste kommunernas och den enskilde markägarens roll stärkas vad gäller att tillåta undersökningar av förekomster, prospektering och bearbetning. Detta är nödvändigt även om vi anser att ställningstagande och beslut i denna fråga även ska ske på den nationella nivån. Vi anser också att vid tillfället då tillstånd utfärdas för provborrning borde en miljöprövning ske.
mot · GX02N455 · 2009-10-01 00:00:00 — Uppgradering av som stödområde tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödområdesindelning. Stödområdesindelningen är en viktig näringspolitisk fråga för många av våra kommuner. Vilket stödområde kommunerna hamnar i beror på dess behov av stödinsatser. Detta kan ses som godtyckligt bedömt eftersom kommuner med liknande förutsättningar hamnar i olika stödområdeskategorier. När företag väljer etableringsort tittar man ofta på den ort som har bästa förutsättningar och då har stödområdesindelningen en avgörande betydelse. Ett exempel är och kommuner som ligger intill varandra, den ena i huvudsak vid kusten och den andra i inlandet. är en kommun som drabbats hårt av regementsnedskärningar, befolkningsminskning, arbetslöshet o.s.v. och är därmed helt rätt placerad i stödområde 2 A. som har samma problem med befolkningsminskning, arbetslöshet o.s.v. är placerad i stödområde 2 B. Problemen är lika stora i båda kommunerna eftersom det är samma arbetsmarknadsområde som gäller. blir ofta i olika sammanhang jämförd med och eftersom också är en kustkommun. Den stora skillnaden är dock att och har en befolkningstillväxt och ekonomisk tillväxt, vilket inte har. En uppgradering av indelningen av stödområde vore därför rimligt så att också placeras i stödområde 2 A. Regeringen bör därför se över möjligheterna att dela in kommuner med i stort sett liknande förutsättningar i samma stödområde.
mot · GX02N457 · 2009-10-06 00:00:00 — Företagarkörkort för egna företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att erbjuda ett företagarkörkort för småföretagare inom grundläggande ekonomi såsom bokföring. I finns det inga krav på näringsidkare om förkunskaper eller branschvana och inte heller några krav på kunskaper om lagar och regler, eller om bokföring, bokslut, mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter med mera. Många som startar egna företag har just därför ofta bristande kunskaper om dessa viktiga faktorer. Detta kan i sin tur leda till att näringsidkaren alltför ofta och i onödan får anmärkningar från olika myndigheter, för exempelvis brister i bokföringen. Detta skulle man kunna avhjälpa genom att erbjuda nya företagare möjligheten att genomgå en veckolång intensivkurs för att bland annat lära sig grunderna i bokföring och ekonomi. På det viset skulle man kunna hjälpa dessa småföretagare att slippa få anmärkningar och att ibland till och med bli skönstaxerade. Efter denna veckolånga intensivkurs skulle dessa näringsidkare genomgå en examination och därefter få ett företagarkörkort som de kan bifoga till ansökan om registrering av firma till , .
mot · GX02N458 · 2009-10-05 00:00:00 — Nationella riktlinjer för vindkraftsåterbäring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur bygder som berörs av vindkraftsutbyggnad kan tillförsäkras återföring av elintäkterna i form av stabil, förutsägbar och långsiktig ersättning. står inför en stor utbyggnad av grön el från förnybar energi där vindkraften står i centrum. Många platser i kommer att berikas med vindkraftverk som genererar el till våra hushåll och vårt näringsliv. I många länder i som , och har man kommit långt med vindkraft. Äntligen kommer denna satsning igång också i . har av de bästa vindkraftslägena i landet, och här planeras nu för över hundratalet vindkraftsverk. är på god väg att etableras som ett vindkraftscentrum i regionen. Vindkraft är liksom vågkraft, solenergi och biobränslen förnybar energi och bra ur ett klimatperspektiv, men utbyggnaden av vindkraftverk påverkar också den lokala livsmiljön på sätt som vi ännu inte kan förutse alla konsekvenser av. Den här gången ska vi inte begå samma misstag som när det gäller vattenkraften, där de som berörs lokalt av kraftanläggningarna oftast inte fått någon långsiktig ekonomisk förtjänst av anläggningarna. På några håll där s.k. bygdeavgiftsmedel avsatts, kan dessa dessutom användas bara för begränsade ändamål. Det är en stor utmaning att , precis som man gjort i , utforma en modell för återbäring till det lokalsamhälle där energikällan finns eller etableras. Det finns också goda exempel där elbolag tagit saken i egna händer. Ett sådant är Kraft & Kultur som presenterar sig så här: Om du tecknar elavtal med Kraft & Kultur så betyder det att du får hållbar energi till ett konkurrenskraftigt pris. Men inte bara det. Ditt länsbygderåd får återbäring på /kWh per såld volym elkraft och riksorganisationen får lika mycket. gäller alla Hela ska levas länsbygderåd. (/landsbygdsel). vattenkraftskommuner, FSV, med nära 50 av kommuner som medlemmar har under en rad år drivit opinion för hur lokalsamhällen och kommuner ska kunna tillförsäkras stabila och förutsägbara intäkter från vattenkraften, ett slags naturresursåterbäring. Den har även initierat utredningar där ett antal olika modeller för återbäring diskuterats. I bl.a. SOU 1991:8 diskuterades fyra former av återbäring av vattenkraftsmedel. Frågan om återföring av vattenkraftspengar behandlas i flera andra motioner till . Med hänsyn till att vindkraften är i ett tidigt skede i är det rimligt att nu snabbt utreda dels vad som kunde vara en skälig ersättningsnivå för vindkraften till det lokala samhället, dels hur återbäringen ska utformas för att göra bäst nytta i bygderna. Då kommer att inte bara få en viktig omställning i energisystemet, vi kommer också att ha en modell som stärker den svenska landsbygden och den regionala utvecklingen. Det är enligt min mening angeläget att fastställer riktlinjer och normer på detta område som bygden, kommunen och den tilltänkta exploatören kan förhålla sig till.