mot · GX02MJ468 · 2009-10-05 00:00:00 — Rovfisket förstör inte bara havsmiljön utan även livsvillkoren för lokalbefolkningen som blir bestulen på såväl livsmedel som arbetstillfällen. Ungefär 40procent av EU-flottans fångster beräknas komma från fiskevatten utanför EU. Övervakning och fiskerikontroll är fortfarande otillräckliga. Inget av avtalen som genomförts har skett på ett sätt som uppfyller FAO:s uppförandekod. Flera icke-statliga organisationer anser att avtalen till övervägande del har negativa följder för kustsamhällen, snarare än att bidra till en hållbar utveckling. Världsnaturfonden påpekar att det omfattande fisket i uländers ekonomiska zoner ofta leder till utarmning av resurser och hämmar utvecklingen av det nationella fisket. På lång sikt är det mycket sannolikt att det skulle vara mer gynnsamt att utveckla fisket och beredningsindustrin inom landet. Mot bakgrund av detta bör agera för att de fiskeavtal som EU tecknar med utvecklingsländer stoppas. Dessa avtal ska baseras på folkrättsliga principer och respekt för invånarna i avtalsländerna. EU:s framtida fiskeriavtal ska garantera att fisket i tredje lands vatten sker på verkliga överskottsresurser. Inför förhandlingar om nya avtal bör därför en konsekvensbeskrivning finnas. bör agera för att stoppa de fiskeavtal som EU tecknar med utvecklingsländer och som bidrar till rovdrift och förstör livsvillkoren för lokalbefolkningen. Detta bör ges regeringen till känna. 8.5.1Stoppa EU:s import av illegalt avverkade skogsprodukter Ett viktigt hot mot den biologiska mångfalden världen över är exploatering av skog. Avskogning i utvecklingsländer initierad genom mänsklig aktivitet motsvarar dessutom ungefär 20procent av de globala växthusgasutsläppen. Här finns alltså en betydande potential till utsläppsminskning, ofta till en relativt låg kostnad. EU:s omfattande import av illegalt avverkade skogsprodukter från tredje världen leder till skövlad regnskog, utarmad biologisk mångfald och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Detta drabbar fattiga människor och i synnerhet kvinnor hårt. EU:s nuvarande aktionsplan för att minska importen av illegalt avverkade skogsprodukter är tandlös eftersom den bygger på frivillighet. Skövlingen av tropisk skog måste stoppas. Vi föreslår att regeringen ska agera för en bindande lagstiftning och ett regelverk som stoppar importen av illegalt avverkad skog såväl inom som inom hela EU. Detta bör ges regeringen till känna. En framtida klimatregim måste skydda tropiska skogar t.ex. genom att skapa incitament för minskad avskogning. är det viktigt att incitamenten utformas så att inte den biologiska mångfalden hotas, t.ex. genom att befintliga naturskogar ersätts med snabbväxande arter. bör agera för att stoppa avskogningen och bidra konstruktivt till att finna finansiering och mekanismer för att detta ska bli möjligt. Detta ges regeringen till känna. Skogens betydelse för klimatpåverkan behöver klargöras. har minskat sina utsläpp av växthusgaser , men nettoutsläppen har ökat med 12,7procent, enligt ny statistik från FN:s klimatpanel. Det beror på att skogsavverkningarna varit större än de var 1990 som man använder som jämförelseår. Som jämförelse har en plus-minus-noll-siffra, medan EU-genomsnittet har minskat nettoutsläppen med 5,6procent . Regeringen bör ta initiativ till en utredning för att klargöra den svenska markanvändningens klimatpåverkan. Detta bör ges regeringen till känna. 8.6.1Mål för minskad köttkonsumtion Konsumtionen av animaliskt livsmedel ökar explosionsartat i världen. Köttkonsumtionen i har ökat med 50procent , visar en forskningsrapport från , och bioteknik. I genomsnitt äter svensken kött , eller 700miljoner kg sammanlagt för alla svenskar. Främst äter vi mycket mer importerat kött och utvecklingen gör att växthusgasutsläppen ökar. Forskarnas slutsats är att om vi vill ha en hållbar klimatutveckling måste vi äta mindre kött (Greenhouse gas emissions from Swedish consumption of meat, milk and eggs 1990 and 2005, 794 2009). Köttproduktionen är en viktig orsak till avverkning av skogar i . Köttproduktionen leder till att stora arealer jordbruksmark går åt till produktion av djurfoder istället för mat till människor. Dessutom går det åt enorma mängder vatten till att utfodra köttdjuren. Vi menar att det är nödvändigt att minska köttkonsumtionen i rika länder. bör agera för att ett mål för minskad köttkonsumtion med 25procent till 2020 införs i och inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. 8.6.2Handlingsplan för livsmedelskedjans klimatpåverkan En handlingsplan för hur livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, klimatpåverkan kan minskas bör tas fram. Detta bör ges regeringen till känna. Vi menar även att en utredning bör tillsättas om införande av ekonomiska styrmedel för att minska livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, påverkan på klimat och miljö. Detta bör ges regeringen till känna. 8.6.3Avveckla stöd till köttindustrin I och klimatet EU blundar och förvärrar (2007) konstaterar vi att EU understödjer kött- och mejeriindustrin med ungefär 30miljarder kronor i form av s.k. interventioner och direktstöd. Dessutom ger EU 400miljoner kronor i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter, så att försäljningen av dem därmed ska öka. bör agera för ett slutdatum då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. Vi behöver även miljö- och klimatanpassa vårt jordbruk i och ta bort dumpning av livsmedelsöverskott till länder i syd. Detta bör ges regeringen till känna. För att priset bättre ska avspegla köttproduktionens miljökostnader och öka lönsamheten för spannmål i vegetabilisk produktion samt gynna ekologisk och naturbetesbaserad köttproduktion bör även agera i EU för att kraftfoder som används till djuruppfödning beläggs med en miljöavgift. Detta bör ges regeringen till känna. En ökad andel vegetabilier i kosten är inte bara bra ur miljösynpunkt utan främjar även hälsan. rekommenderar att det alltid ska finnas ett vegetariskt alternativ i skolan som alla elever får ta av. Detta exempel har bl.a. anammat. Vi vill uppmuntra till en ökad andel vegetarisk kost inom offentlig sektor, vilket kan resultera i positiva effekter på såväl miljö som hälsa och framtida matvanor. föreslår därför att regeringen ska verka för att kommuner uppmuntrar till vegetarisk kost genom att, såsom , alltid servera en vegetarisk rätt. Ett annat alternativ är att, likt den belgiska staden , införa en vegetarisk dag . Detta är ett sätt för kommunerna att minska sin klimatbelastning (se även vår motion En jordbrukspolitik för framtiden /10:MJ403). 8.7Miljörättvisa ska genomsyra alla miljöpolitiska förslag I syfte att minska utsläppen av växthusgaser fattar världens länder nu många nya beslut som kommer att påverka hundratals miljoner människor världen över. Om inte hänsyn tas till ekologisk och socialt hållbar utveckling riskerar världens fattiga länder att drabbas dubbelt av i-ländernas agerande, först av klimatförändringarnas effekter och sedan av de klimatpolitiska åtgärdernas effekter. Exempel på klimatpolitiska förslag som kritiserats kraftigt av många och det civila samhället är stöd till viss etanolproduktion, s.k. Clean Development Mechanism-projekt (CDM) samt stöd till stora vattenkraftdammar i . Vi menar att miljörättvisekonsekvenserna måste ses över för alla nya stora miljöpolitiska projekt som vidtas. Såväl klass som kön måste belysas. ska vara drivande för att denna princip ska antas i det internationella samfundet. Detta bör ges regeringen till känna. 8.8Miljörättvisa ska genomsyra alla stora samhällsbyggnadsprojekt i Flera studier visar att ojämlikhet inte bara handlar om ekonomiska resurser, den genomsyrar hela vår livsmiljö. Ju lägre inkomst och ju fler människor med utländsk härkomst som bor i en stadsdel, desto sämre är miljön. Ju fler högutbildade människor med hög inkomst som bor i en stadsdel, desto mer benägna är politiker och tjänstemän att ta hänsyn till invånarnas önskemål när det gäller t.ex. stadsplanering. Gör man en analys av genomförda och planerade samhällsbyggnadsprojekt i exempelvis så ser man hur planerna inte bara försämrar miljön i redan utsatta områden, de förstärker också den ojämlikhet som finns mellan människor i olika delar av länet. I har detta blivit tydligt med två planerade trafikprojekt, Förbifart och breddningen av förbi . Hanteringen av opinionen i de rika stadsdelarna kontrasterar starkt mot bemötandet av opinionen i , vars befolkning har utländsk bakgrund och den lägsta medelinkomsten i staden. Den ena gruppen lyssnar man på, den andra inte. har tagit intryck av opinionen i rika villaområden och menar att det är möjligt att dra en tunnel under vattnet p.g.a. de oersättliga naturvärden som går förlorade om en bro dras över Lambarfjärden. I en annan fattigare del av har tusentals människor i och i övriga Järvastadsdelarna skrivit på protestlistor mot att den planerade breddningen av , som går nära bostadshusen, inte kommer att läggas i tunnel. Skolor, kolonilottsföreningar, företag, lokala hyresgästföreningar och andra föreningar, enskilda, miljöorganisationer alla har pekat på de negativa miljökonsekvenserna av en breddad motorväg i ytläge. Men när det gäller E18, den breddade motorvägen på , lyssnar man inte på de kritiska rösterna. I måste miljörättvisekonsekvenserna av alla större byggprojekt utredas för att avgöra om de kan ha negativ effekt för fattiga bostadsområden. Vi föreslår att det ska bli obligatoriskt att utreda miljörättvisekonsekvenserna av alla större byggprojekt i och att såväl klass som kön ska belysas. Detta bör ges regeringen till känna. 8.9Mänskliga rättigheter och klimatförändringarna Mänskliga rättigheter kränks allvarligt av klimatförändringarna. Klimatförändringarna kränker bl.a. rätten till vatten och utveckling. När glaciärer smälter, såsom i gör, får människorna i byn inte längre tillräckligt med vatten och ursprungsfolkets rätt att leva riskeras när glaciärerna krymper. Folket i byn håller de största i-länderna ansvariga för att ha kränkt deras rätt till vatten, mat, och att försörja sig på sin egen mark. Byn har med stöd från bl.a. lagt fram sitt fall inför de internationella domstolar som försvarar och upprätthåller mänskliga rättigheter. Målet är att tvinga i-länderna att minska utsläpp samt att dessa länder ska ta på sig kostnaderna för bybornas anpassning till det nya klimatet. Människorättsprinciper kan vara ett kraftfullt verktyg för att skärpa besluten när det gäller att reducera utsläppen av växthusgaser och anpassning till effekter av klimatförändringarna. Mänskliga rättigheter kan bli ett effektivt medel för att tackla klimatkrisen men principerna och lagtexterna måste skärpas, t.ex. genom rättighetströsklar, rättsprocesser och preciseringar av MR-principer som konkurrerar med principer i . Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning om hur principer om mänskliga rättigheter kan användas för att skärpa klimatpolitiska beslut. Detta bör ges regeringen till känna. 9Miljö ur ett genusperspektiv 9.1Män tär mer än kvinnor på miljön vill bryta könsmaktsordningen och undanröja rådande könsorättvisor. Det handlar om rättvis fördelning av resurser, tillgångar, ansvar och inflytande i det offentliga och privata livet. Vi vill omfördela makt från män till kvinnor. Politiken får inte vara könsblind, lika lite som den kan vara klassblind. Regeringen driver en jämställdhetspolitik som helt saknar ambitioner att på allvar ta itu med könsorättvisorna och könsmaktsordningen. Miljö och kön har starka kopplingar. Svenskars möjligheter och livsvillkor påverkas starkt av kön eftersom konsumtion är påtagligt könsrelaterad. Förorenaren är oftast en man. Kvinnor står för en mindre del av det samlade konsumtionsutrymmet, inte minst i fråga om transporter, både för att de har mindre resurser än män och av sociala skäl. Detta gäller både bland rika och fattiga människor i . Konsumtionsmönstren i fattiga länder skiljer sig markant med avseende på kön, t.ex. genom att pojkars och mäns behov av sjukvård och utbildning prioriteras framför flickors och kvinnors och att kvinnor och flickor ofta äter sist och minst. Detta uppmärksammas sällan utan ett vanligt och till synes könsneutralt synsätt definierar fattigdom (, En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, Rapport till Miljövårdsberedningen, MVB 2007:02). är kvinnor genomgående mer engagerade i klimatfrågan än vad män är. Kvinnor anser också i större utsträckning att klimatfrågan är viktig och är mer villiga att genomföra åtgärder än vad män är (ARS research, 2007 i m.fl., Kvinnor, män och energi: makt, produktion och användning, FOI 2008). Förbrukar mer energi. Ensamstående män utan barn gör av med 20procent mer energi än kvinnor i samma situation (FOI 2008). Tar bilen oftare. Jämfört med kvinnor lägger män avsevärt mer energi på transporter. 40procent av männens totala energianvändning går till transporter, medan motsvarande andel för kvinnor bara är 25procent. Män har visat sig vara mindre benägna än kvinnor att vidta åtgärder för att minska transporternas klimatpåverkan. Också skillnaderna mellan unga kvinnor och män är tydliga när det gäller energianvändningen för transporter, vilket betyder att könsskillnaderna sannolikt kommer att bestå (FOI 2008). Står som ägare till transporter. var ca 6,9miljoner bilar registrerade i varav endast 1,7miljoner på kvinnor. En mycket liten grupp, 10procent av alla bilförare, primärt män, står för 60procent av allt bilkörande (MVB 2007:02). Har större miljöpåverkan i alla inkomstgrupper. Skillnaderna i totala nivåer av energiförbrukning beror mycket på utgifternas storlek och det gäller både kvinnor och män. Men kvinnors och mäns energiintensitet skiljer sig i alla inkomstgrupper enligt studien. Män har en högre energiintensitet (MJ per krona) för sina inköp relativt kvinnor i alla inkomstgrupper (FOI 2008) Har makten i energibolagen. Män är kraftigt överrepresenterade i energiföretagens styrelser. Det motsvarar ungefär mäns genomsnittliga överrepresentation i svenska börsbolags styrelser: 72procent. Skillnaderna är dock stora, ju större företag desto större andel kvinnor fanns i styrelsen (FOI 2008). Äter mer kött. Män äter också generellt betydligt mer rött kött än kvinnor. SCB:s data visar att män köper kött för och kvinnorna köper kött för . Detta motsvarar en energiförbrukning på köttkonsumtionen på 3436 MJ för män och 2774 MJ för kvinnor (FOI 2008) Men barn gör skillnad. Ensamstående män och kvinnor med barn har liknande skillnader, men skillnaderna är mindre påtagliga (FOI 2008). Kvinnor och män påverkas olika av klimatförändringarna. Därför är politiska åtgärder mot klimatförändringarna inte könsneutrala. Kvinnor och män, särskilt i fattiga länder, har olika ansvar, sårbarhet och skilda förutsättningar att minska utsläppen samt anpassa sig till klimatförändringarna. Kvinnor tillhör en stor del av världens fattiga människor och är därför, liksom barnen som oftast är kvinnors ansvar, mer sårbara än män för miljöförändringars negativa effekter. Kvinnors sårbarhet för klimatförändringarna påverkas av utbildningsnivå, sociala nätverk, delaktighet i lokala organisationer, tillgång till finansiella tjänster och hur stora tillgångar de äger i övrigt (, , 2010). Utsätts för risker. Kvinnor är utsatta för större risker under och efter miljökatastrofer. har räknat fram att 50miljoner människor kommer att behöva flytta p.g.a. miljöförändringar och att av dessa är de flesta kvinnor och barn (Sida, , 2008). Påverkas av förändringar i naturresurser. Fattiga är generellt sett mycket beroende av naturresurser i sin omgivning. När exempelvis avskogning sker påverkar den kvinnors tillvaro starkt då tillgången till skogens vilda frukter, ved, byggmaterial och medicinska växter förloras. Dessa är oftast avgörande för inte minst kvinnors möjlighet att överleva och generera inkomst till hushållet (Sida, , 2008). Är mindre sårbara om det finns jämställdhet. På platser där kvinnor och män har likvärdiga ekonomiska och sociala rättigheter, påverkar klimatförändringarna kvinnor och män på liknande sätt. Kvinnors delaktighet i beslutsfattande kan leda till förbättrade resultat för såväl miljö och livsvillkor som gynnar alla (, , 2010). Utsätts för miljörisker. Även i i-länder är kvinnor, äldre och barn mer utsatta för miljörisker jämfört med yrkesverksamma män då de i sin vardag vistas eller leker nära avfallsstationer, transportleder och förorenad mark (MVB 2007:02). 2010 visar bl.a. följande: Är nödvändig i klimatarbetet. Kvinnor representerar åtminstone hälften av världens jordbrukare och kvinnor och flickor är huvudansvariga för att samla in vatten och ved. Utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder, speciellt inom skogsbruket och jordbruket, går inte att förverkliga utan att använda kvinnors kunskaper och delaktighet. Välfärden före, under och efter extrema naturkatastrofer kan förbättras genom att inkludera kvinnor i katastrofhanteringen och rehabiliteringen. I motsats till andra ställen som råkade ut för många dödsfall i samband med orkanen 1998, drabbades staden inte av några dödsfall. En bidragande orsak var att kvinnor i förväg hade fått utbildning i att tolka tidiga varningstecken och i riskhantering. Detta projekts slutsats var även att efter katastrofen utsattes man för mindre korruption vid distributionen av mat och för en mer rättvis fördelning av maten när kvinnor ansvarade för hanteringen. Kan förbättra den biologiska mångfalden och vattenhanteringen. Ett program mot ökenspridning i , som pågick , bjöd in kvinnor för att bl.a. dela med sig av sin kunskap om vattenhanteringen. Projektet resulterade i att kvinnor genomförde ett effektivt vatteninsamlings- och förvaringssystem. Den förbättrade vattenhanteringen ledde bl.a. till att växtligheten ökade och den biologiska mångfalden skyddades. Stärker livsmedelssäkerhet och skyddar skogar. I , och har kvinnor planterat 400000 träd . Detta har förbättrat livsmedelssäkerheten och projektet ingår i ett internationellt klimatsamarbete. 10Förslag för minskade klyftor mellan kvinnors och mäns miljöutrymme 10.1Se att kvinnor är en del av lösningen I ansträngningarna att möta klimathot, säkra jämställdheten och motverka fattigdom behövs det åtgärder som tydligare utgår från kvinnors behov och med kvinnor som norm. Men det är fortfarande alldeles för ovanligt att titta på jämställdhetsperspektivet i miljöpolitiska utredningar, analyser och förslag på åtgärder. Det kanske mest grundläggande som behöver göras är att vi behöver tänka på ett nytt sätt där jämställdhet både utgör mål och medel för hållbar utveckling. Globalt har genusinriktade projekt som syftat till att antingen minska utsläppen eller anpassa sig till klimatförändringarna visat att kvinnors fulla delaktighet i beslut räddar liv, skyddar känsliga naturresurser, minskar utsläppen av växthusgaser och skapar resiliens för dagens och kommande generationer. Alla mekanismer eller finansieringar för katastrofhantering, utsläppsminskning eller anpassning kommer att vara otillräckliga ifall kvinnor inte deltar fullt ut i utformning, beslutsfattande och genomförande. bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts i alla miljöpolitiska sammanhang internationellt. Detta bör ges regeringen till känna. 10.2Könsuppdelad statistik och analyser om miljöpåverkan Vi behöver uppmärksamma hur män får en oproportionerligt stor andel av samhälleliga resurser. Utredningar och indikatorer som inte belyser könsspecifika skillnader bör ifrågasättas. Det måste tas fram mer könsuppdelad statistik och analys vilka som påverkar miljön mest, t.ex. i form av index, som baseras på en könsanalys bl.a. genom uppdrag till SCB. Kunskapen på området och hur ojämlikheter och bristande hållbarhet kan åtgärdas måste också fördjupas. Mer resurser till forskning och utredning inom detta område måste tillföras. Detta bör ges regeringen till känna. 10.3Jämställdhetsmål och -perspektiv i miljöpolitiken Miljöpolitik är inte könsneutralt. Exempelvis är det viktigt att analysera hur vissa fenomen identifieras och uppmärksammas som viktiga miljöproblem medan andra förbises. Miljöfrågor kopplade till t.ex. ekonomisk tillväxt uppmärksammas mer jämfört med miljöproblem som rör kvinnors och barns livsmiljöer. Dessutom visar studier att satsningar i många länder gått till varor och tjänster som män prioriterar, t.ex. bilvägar och reguljärflyg, istället för kollektivtrafik. Åtgärderna har gett män arbeten, producerat bilar som körs av män och ökat mäns rörlighet (, En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, MVB 2007:02). Kvinnors och mäns tillgång till resurser i perspektiv av könsroller, rättigheter m.m. behöver uppmärksammas i alla processer som rör ekologisk hållbarhet, klimatfrågor, investeringar m.m. För att detta ska ske menar vi att det behöver införas jämställdhetsmål och jämställdhetsperspektiv inom alla miljöpolitiska områden. Detta bör ges regeringen till känna. 10.4Utredning om ett nytt välfärdsmått På behöver vi utforma en hållbar och jämställd välfärd med mindre fokus på varor och mer på tjänster. Gällande syn på välfärd gynnar en resurskrävande och ofta ohållbar varukonsumtion på bekostnad av mer tjänsteintensiv och arbetsskapande välfärd som skulle kunna innebära fler arbetstillfällen bl.a. för kvinnor och åtgärda kvinnors tidsfattigdom, stress och ohälsa. I den allmänna debatten används vanligen bruttonationalprodukten (BNP) per invånare som ett samlat mått på ett lands utveckling och graden av välstånd. Till exempel brukar relativa position när det gäller BNP per invånare användas som ett argument i frågan om ligger bra eller dåligt till i välståndsutvecklingen. Men BNP mäter endast de värden som mäts i penningflöden. Ingen hänsyn tas till vare sig ekologiska, sociala eller kulturella värden. Några välkända exempel på problematiken är att en naturkatastrof i form av en storm som ödelägger stora delar av ett lands skogsbestånd på kort sikt leder till ökad BNP eftersom avverkningen av den fällda skogen genererar penningströmmar. Ingen hänsyn tas till förlusten av skog och tillhörande värden som biologisk mångfald eller skogen som socialt värde för rekreation. Ett annat pedagogiskt exempel är när markanvändning, bekämpningsmedel m.m. ändrar insektsfaunan i en region så att ekosystemtjänsten pollinering slås ut. Ekosystemtjänsterna ingår inte i BNP-begreppet men måste ingå i ett bredare eko-socialt välfärdsmått. Den ensidiga fokuseringen på BNP leder fel för samhällsdebatt och beslutsfattare. Även om BNP bör behållas för att redovisa penningströmmarnas omfattning i ett samhälle bör det kompletteras med ett eller flera mått som är bättre utformade för att beskriva en hållbar samhällsutveckling i dess olika aspekter. Ett exempel på andra mått som används för att jämföra länder är FN:s Human Development Index (HDI), som även tar in sådant som hälsa. Detta är ingenting som man kan förvänta sig att det är enkelt att ena sig om, men en levande diskussion i samhället i denna fråga har ett värde i sig. EU utreder för tillfället ett nytt mått som inkluderar fler värden i BNP. Vi menar att en parlamentarisk beredning bör tillsättas i med uppdrag att lämna förslag på välfärdsmått för att beskriva en hållbar utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. För övriga förslag om jämställdhet och miljö rekommenderar vi även motionerna: Trafik och jämställdhet (2009/10:T535) och En jämställd och miljöanpassad samhällsplanering (2009/10:C376). Politik för miljörättvisa handlar om att verka för goda och rättvisa levnadsförhållanden lokalt och ta ansvar för miljökonsekvenser som drabbar andra regioner eller länder. En viktig del i miljörättvisa är således att aktivt minska miljöpåverkan i de rika länderna. är ett rikt land med mycket större utsläpp av växthusgaser och större ekologiskt fotavtryck per person än människorna i fattiga länder.