mot · GX02MJ468 · 2009-10-05 00:00:00 — I detta kapitel redovisar vi en sammanfattning av vår klimatsatsning, att satsa en procent av BNP på klimatåtgärder som ska minska utsläppen av växthusgaser. Vi redovisar också en satsning på ett grönt stimulanspaket för , som ska syfta till att minska miljöpåverkan som vi skapar förutsättningar för fler jobb. En , som förslaget kallas, är ett steg på vägen mot en mer hållbar ekonomi. För att få en mer ingående beskrivning av våra övriga miljöpolitiska förslag hänvisar vi till våra andra motioner: En sammanhållen klimat- och energipolitik (2008/09:MJ17 av s, v, mp), En sammanhållen svensk havspolitik (2008/09:MJ11), Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden (2008/09:MJ6 av s, v, mp), En ny rovdjursförvaltning (2008/09:MJ23), Trafik och miljö (2009/10:T426), En jordbrukspolitik för framtiden (2009/10:MJ403) samt Avfall som resurs (2009/10:MJ404). statliga klimatsatsningar är utspridda över flera olika utgiftsområden i statsbudgeten. Ansvaret för de olika klimatpolitiska områdena är uppdelade mellan flera olika ministrar. Ingenstans i budgeten finns alla klimatåtgärder samlade till en helhet. har infört en ny lagstiftning, Climate Change Act, som innebär att landet får en bindande koldioxidbudget som bestämmer hur landets utsläpp av växthusgaser ska minska. Även i skulle det kunna inrättas en statlig klimatbudget som ska läggas utifrån de klimatpolitiska målen. Alla klimatpolitiska satsningar, även skattepolitiska styrmedel, ska samlas i klimatbudgeten. Med en klimatbudget skulle det bli enklare att få en överblick över klimatpolitiken. Det klimatpolitiska arbetet blir på det viset målstyrt, effektivt och transparent. Vi föreslår att det i ska inrättas en statlig klimatbudget som ska läggas utifrån de klimatpolitiska målen. Detta bör ges regeringen till känna. Förändringsarbetet kräver strategi och stor politisk handlingskraft. Det kräver också rätt organisation. Vi måste samla ansvaret och resurserna för åtgärderna mot klimathotet. Med nuvarande organisation kan man inte nå tillräckligt snabba framsteg mot klimatmålet. ligger ansvaret för klimatpolitiken hos miljöministern, som inte ansvarar för de områden där störst förändring behöver ske för att utsläppen ska minska, energisektorn och transporterna. Med ett departement som samlar alla de klimatpolitiska frågorna skulle det vara enklare att få ett helhetsgrepp över klimatpolitiken och arbetet skulle kunna bli mer målstyrt och effektivt. De viktigaste klimatpolitiska områdena, såsom infrastruktur och energi, bör ingå i det nya Klimatdepartementet och klimatutskottet. Vi anser att klimatfrågan måste prioriteras. Därför föreslår vi att det inrättas ett klimatdepartement på och ett klimatutskott i . Detta bör ges regeringen till känna. Det finns även ett stort behov att sammanföra övriga områden som berör användning av naturresurser. har ansvar över politik som rör jordbruk, skogsbruk och fiske, som alla har en mycket stark påverkan på miljön. Vi vill stärka miljöperspektivet inom dessa områden genom att skapa ett Naturresursdepartement på och ett naturresursutskott i som ska arbeta för hållbar naturresursanvändning. Områden som bör ingå i naturresursdepartementet är bl.a. jordbruk, skogsbruk, kemikalier och kretslopp, miljökvalitetsmålen, naturvård, strålskydd och kärnsäkerhet, vatten och hav och biologisk mångfald. Även djurskyddsfrågorna bör ingå under detta departement. Vi föreslår att det inrättas ett naturresursdepartement på och ett naturresursutskott i . Detta bör ges regeringen till känna. 11.3Satsa en procent av BNP på klimatåtgärder Vi har haft målsättningen att vi i vårt budgetförslag ska satsa motsvarande en procent av BNP på klimatåtgärder till 2010, i enlighet med Sterns förslag. Det skulle vara den ambitionshöjning som klimatfrågan kräver och förtjänar för att den globala uppvärmningen ska uppgå till maximalt två grader. Vi föreslår att ska satsa en procent av BNP på klimatåtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Detta bör ges regeringen till känna. kan vi slutligen visa att våra klimatsatsningar uppgår till en procent av BNP (se tabell nedan). Dessutom överträffar vi målet med flera miljarder pga. av den plötsligt kraftigt minskade BNP-tillväxten. Vi väljer att ha denna höga ambitionsnivå trots detta, då klimatåtgärder även är ett effektivt medel för att bekämpa den ekonomiska krisen. Åtgärderna ska syfta till att minska utsläppen av växthusgaser i såväl som utomlands. (exklusive skatter) Insatser för internationella klimatinvesteringar Generellt stöd till kollektivtrafikhuvudmännen Riktat stöd till kollektiv- och busstrafik Banunderhåll (ökning för mindre tågförseningar) Rikstrafiken (endast järnväg och kollektivtrafik) Klimatsatsningar inom energisektorn och bostad Branschprogram för vindkraft & planeringsstöd för utbyggnad Stöd för installation av solceller Stöd för installation av solvärme Stöd för konvertering från direktverkande el Insatser för uthållig energianvändning Offentlig innovativ upphandling med tyngdpunkt på miljö En procent av BNP enligt BP Utöver ovanstående förslag föreslår vi även ett särskilt klimatbistånd utöver det nuvarande biståndsmålet till anpassning till klimatförändringarnas negativa effekter i utvecklingsländer. Biståndet uppgår till 3miljarder kronor (se motion Utgiftsområde 7, 2009/10:U272). Därutöver vill vi även satsa ca 100miljoner kronor till klimatanpassningsåtgärder i (se motion Utgiftsområde 20, 2009/10:MJ405). Vi föreslår även ett nytt konjunkturellt investeringsstöd för att tidigarelägga investeringar i kommuner som ska gynna bl.a. miljö- och energieffektiviseringar. Då det inte går att i förväg uppskatta hur stor del av stödet som går till klimatsatsningar ingår denna post inte i tabellen ovan. Därutöver föreslår vi en innovations- och riskkapitalfond för ny miljöteknik, som inte heller ingår i tabellen (läs mer om den i nästa kapitel, ). För en närmare genomgång av de sektorsövergripande klimatsatsningarna i tabellen hänvisar vi till motion 2009/10:MJ405 Utgiftsområde 20. Mer information om klimatsatsningarna inom transportsektorn fås i motionerna Utgiftsområde 22 (2009/10:T427) samt i motion Trafik och miljö (2009/10:T426). Klimatsatsningar inom energisektorn och bostad återfinns i motionerna Utgiftsområde 21 (2009/10:N376) och Utgiftsområde 18(2009/10:C374). Satsningarna under Miljöteknik och klimatinnovationer återfinns i motion Utgiftsområde 24 (2009/10:N381). Slutligen, för information om satsning på klimatanpassade livsmedel hänvisar vi till motion Utgiftsområde 23 (2009/10:MJ402). 11.4Förslag på ett grönt stimulanspaket en för Ledare världen över talar nu om en . De syftar på det ekonomiska programmet för att motverka lågkonjunkturen på , New och att det finns ett behov av ett liknande program men som även motverkar klimatkrisen. Några av förespråkarna för är FN:s generalsekreterare , FN:s miljöprogram som startat en samt och som sjösatt i sina länder som ska skapa en miljon nya jobb i vardera landet. premiärminister, , har efterlyst en global och hävdar att 400000 nya gröna jobb kan skapas i . satsar mångmiljardbelopp på klimatinvesteringar som ska ge fem miljoner jobb. Den nya klimatsmarta tekniken kan ge miljontals nya jobb världen över. Den globala marknaden för miljövänliga produkter och tjänster kommer enligt en FN-studie att fördubblas till 2,740miljarder dollar . Enbart området förnybar energi kommer att sysselsätta 20miljoner människor . Vindkraften bedöms ge 2miljoner jobb, solenergin 6,3miljoner jobb och biobränslen kommer att sysselsätta 12miljoner personer (//ITUC, Work in a Sustainable, Low-Carbon World, 2008). Även , som skrev den betydelsefulla rapporten om klimatförändringarnas kostnader, anser att gröna offentliga investeringar kan bidra till effektiv stimulering av ekonomin. menar i sin senaste rapport att om vi inte satsar på gröna investeringar nu riskerar de ökade energipriserna att påverka ekonomin negativt (Towards a global green recovery, 2009). Utan en omställning till ett globalt koldioxidsnålt energisystem är nästa ekonomiska kris redan förprogrammerad. Vi föreslår att ska satsa på ett program för en för . Detta ska ges regeringen till känna. förslag på en för Investeringar som ger jobb på kort sikt: Klimatlyft bostäderna och halvera energinotan Stoppa tågkrånglet och öka tågkapaciteten En grön svensk fordonsindustri Fler och bättre kollektiva resor Innovations- och riskkapitalfond för ny miljöteknik Investeringar som ger jobb på : Hållbar turism och landsbygdsutveckling Vindkraftsindustrin befinner sig i början av en stark utvecklingsfas. Globalt kommer uppskattningsvis 8000miljarder kronor att investeras i vindkraft fram , varav en stor del kommer att ske i . Trots denna enorma världsmarknad finns det ett förhållandevis litet antal vindkraftstillverkare. Därför finns det ett gyllene tillfälle för nya aktörer att etablera tillverkning av vindkraftverk och kringutrustning. saknar renodlade vindkraftstillverkare. Tre fjärdedelar av vindkraftsindustrin i finns i , och . I finns emellertid ledande underleverantörer, såsom SKF som bl.a. tillverkar olika typer av lager för vindkraftsindustrin. Andra exempel är gjuterier som tillverkar nav, maskinbäddar, axlar och lagerhus för vindkraftverk samt underleverantörer som tillverkar elektronisk styrutrustning. Vindkraften sysselsätter ca 2000 personer i . Vi vill ta denna gyllene chans och skapa gynnsamma förutsättningar för att en vindkraftsindustri ska kunna växa fram i . Enligt branschorganisationen kan man genom medvetna investeringar och politiskt stöd bygga upp en inhemsk vindkraftsindustri på . Svensk Vindenergi menar att en utbyggnad av vindkraften från 2TWh till 25TWh kan skapa 12000 nya årsarbetstillfällen i . Starta ett branschprogram för vindkraftsindustrin. Vi satsar 50miljoner kronor på detta 20102012. Medlen ska även gå till att undanröja administrativa flaskhalsar i den samhälleliga tillståndsprocessen t.ex. genom extra resurser till utbildning av kommunala och andra handläggare samt tillfälliga resurser till de instanser som hanterar vindkraftsärenden. Regeringen avvecklar det nuvarande planeringsstödet för vindkraften (se Utgiftsområde 21, 2009/10:N376). Förstärk vindpilotstödet, som är ett stöd till marknadsintroduktion för storskalig vindkraft. Stödet har funnits och har gett goda resultat, bl.a. bygget av största havsbaserade vindkraftpark Lillgrund. Vi vill satsa 200miljoner kronor på vindpilotstödet, vilket ger en förstärkning på 130miljoner kronor (se Utgiftsområde 21, 2009/10:N376). Satsa på havsbaserad vindkraft. Vi vill utreda hur ett nytt, kompletterande stöd för havsbaserad vindkraft kan införas, då den inte omfattas av elcertifikaten. Till dess vill vi förlänga det nuvarande energiskatteavdraget för havsbaserad vindkraft på 12öre/kWh, som regeringen väljer att avveckla . Satsningen kostar 60miljoner kronor . Vi anser även att bör ta initiativ till en mellanstatlig satsning på storskalig havsbaserad vindkraft, som har mycket stor potential i , och längs . Planer för leveranssäkerhet och nätutbyggnad behöver tas fram (se Utgiftsområde 21, 2009/10:N376). Förläng och utöka elcertifikaten till 30TWh till 2020. Elcertifikaten är ett av de mest effektiva styrmedlen för att gynna produktion av ny förnybar energi. Såväl landsbygdsutvecklingen som den lokala delaktigheten i och acceptansen för utbyggnadsprojekt främjas av vindkraftskooperativ. Vi säger därför nej till att vindkraftskooperativens försäljning av el till andelsägare ska beläggas med uttagsskatt. Satsa på utbildningar, som motsvarar de krav som den nya industrin kommer att ställa. Förkorta handläggningstiderna ytterligare (i enlighet med den rödgröna motion 2008/09:MJ9 med anledning av prop. 2008/09:146 Prövning av vindkraft). 11.4.3Klimatlyft bostaden och halvera energinotan Bostäder och lokaler står för nästan 40procent av energianvändning. Det går att spara runt energi i bostadssektorn, vilket motsvarar nästan hälften av den energi som används till uppvärmning och varmvatten i bostäder och lokaler. är det bostadsbrist i över hälften av landets kommuner, ändå byggs det inte tillräckligt med hyresbostäder. Alltför många byggbolag använder dessutom gammal teknik som gör att de hus som väl byggs inte är energieffektiva. står vi inför enorma renoveringsbehov i det befintliga beståndet, inte minst miljonprogrammet. Genom att bygga nya, klimatsmarta bostäder och genom att renovera det befintliga beståndet, kan många nya, gröna jobb skapas. Inför klimatsmarta hus som norm för nybyggande av flerbostadshus . Klimatsmarta hus, s.k. passivhus eller lågenergihus, kan minska energianvändningen med uppemot 50procent och utsläppen av växthusgaser med uppemot 70procent jämfört med dagens normhus. Byggandet av klimatsmarta hus är lönsamt för byggföretagen och dessutom sparar de boende genom minskade energikostnader. menar vi att även en- och tvåbostadshus borde byggas klimatsmart. Ett informationsstöd för byggande av klimatsmarta hus ska inrättas för att öka informationen och kunskapen hos byggbranschen, vi avsätter 50miljoner kronor i detta syfte (se Utgiftsområde 18, 2009/10:C374). Inför ett nytt investeringsstöd för nya hyresrätter som följer gällande miljönormer. Vi föreslår ett nytt investeringsstöd som utgår till fastighetsägaren om vissa villkor är uppfyllda. bör alla flerbostadshus som byggs vara klimatsmarta. Hyrorna framförhandlas i förväg och de ska ligga på en rimlig nivå. Vårt förslag på investeringsstöd uppgår till totalt 2,3miljarder kronor 2012 och kan ge ca 30000 jobb. Stödet införs stegvis (se Utgiftsområde 18, 2009/10:C374). Förstärk insatser för energieffektiviseringsåtgärder. Energieffektivisering är den billigaste metoden för att nå klimatmålen. Ändå fasar regeringen ut sina stöd för energieffektiviseringsåtgärder. Vi accepterar regeringens satsning på ett program för energieffektivisering, i synnerhet införandet av energikartläggningscheckar för att förstärka insatserna för energieffektivisering i små och medelstora företag och finansiering av en nationell strategi för lågenergibyggnader. Vidare är vi även nöjda med stödet till energirådgivningen. Vi menar emellertid att detta inte räcker för att ta itu med de enorma energieffektiviseringsbehov som finns inom inte minst bostadssektorn. Med anledning av detta förlänger vi stödet för konvertering från direktverkande el på 280miljoner kronor (se Utgiftsområde 21, 2009/10:N376). Regeringen avvecklar stödet 2011. Dessutom ersätter vi stöden för offentliga lokaler och för energieffektiva fönster, som regeringen också avvecklar, med ett konjunkturberoende stöd till kommunerna för att tidigarelägga investeringar omfattande totalt 8miljarder kronor. Stödet ska särskilt gynna miljö- och energieffektivisering och tillgänglighetssatsningar (se motion 2008/09:Fi16 Åtgärder för jobb och omställning). Vi gör även en omfattande satsning på ett utvecklat ROT-avdrag (nedan). Utvidgat ROT-avdrag och klimatbonus. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som gemomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten och är på 10procent utöver ROT-avdraget och ges i avdrag per småhus/antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Dessutom föreslår vi att nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus införs om tvåmiljarder . Med ett stöd skulle 4000050000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering, förutsatt att renoveringen leder till minst 30procents minskad energianvändning, införs. Stödet bör utgå till 50procent av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Antalet fler byggjobb med det rödgröna ROT-avdraget blir 15000 jobb . Totalt kostar det nya och utvidgade ROT-avdraget 6miljarder . 11.4.4Stoppa tågkrånglet och öka tågkapaciteten Tåget är ett viktigt trafikslag när det gäller att ställa om vårt resande till mer ekologiskt hållbara transporter. Om vi ska lyckas minska klimatpåverkan krävs en utveckling och förbättring av möjligheten att färdas med tåg. Vi måste både på kort och på lång sikt göra insatser som ökar utbudet och kvaliteten för spårtrafik. Mer järnväg och kollektivtrafik är dessutom en av de viktigaste åtgärderna för att kunna förena insatser som både kan skapa nya jobb och ställa om trafiken till hållbart transportsystem. Vi vill öka kapaciteten på järnvägen med 50procent. Till skillnad från regeringen har vi mycket högre ambitioner inom infrastruktur-området som helhet. Det ger nya jobb och miljösmart framtidsinvestering. vill regeringen avsätta 417miljarder kronor till infrastrukturen inom väg och järnväg. anser att det i stället behövs drygt 511miljarder kronor. Här ingår förutom det som vi nämnt ovan om järnväg även infrastruktursatsningar för en bättre kollektivtrafik och cykeltrafik. I genomsnitt är infrastruktursatsning nästan 8miljarder kronor högre jämfört med regeringens. Det betyder cirka 12000 fler arbeten. Men kan våra satsningar leda till ca 4500 nya jobb, eftersom vår investeringsnivå för väg och järnväg är högre än regeringens. Våra förslag (se motion Utgiftsområde 22 2009/10:T427): Minska tågförseningarna med 50procent genom att kraftigt höja banunderhållet till 7,6miljarder kronor Öka godstrafiken på järnväg med 50procent genom nya banor och ökat underhåll Öka kraftigt investeringarna i nya järnvägar till en nivå på ca 16miljarder kronor Ta bort SJ:s avkastningskrav till staten Behåll SJ:s ensamrätt att trafikera stambanorna Rusta upp de lågtrafikerade banorna Sluta lägga ned kapillärspår eller stickspår, utan anslut istället dessa till de större banorna Införa en statlig investeringsbudget som kan öka järnvägsinvesteringarna och även sprida kostnaderna för investeringen över flera generationer. 11.4.5Fler och bättre kollektiva resor Trafikpolitiken ska se till att kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter. För att lyckas med detta krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, utifrån de förutsättningar som ges beroende på om man bor i storstad eller på landsbygden. Kollektivtrafik, som ofta utgörs av busstrafik, är mer miljövänligt och trafiksäkrare, och en förstärkt kollektivtrafik är också en politik för jämlikhet genom att pensionärer, ungdomar och andra med låga inkomster gynnas. Eftersom kvinnor i större utsträckning använder sig av kollektiva färdmedel leder satsningar inom denna sektor till att kvinnors tillgång till transporter stärks. Om fler ska kunna åka kollektivt i närmiljön krävs en rad åtgärder. Vi bedömer att våra förslag nedan uppskattningsvis skapar ca 7500 nya arbetstillfällen och 10500 nya arbetstillfällen . Våra förslag (se motion Utgiftsområde 22 2009/10:T427): Öka kraftigt stödet till lokala spårinvesteringar i större tätorter till mer än 500miljoner kronor Bidra med medel för inköp av lokala spårfordon motsvarande 400miljoner kronor Gynna kollektivtrafiken på landsbygden med 1000miljoner kronor Stöd de lokala trafikbolagen med upp till 2000miljoner kronor Ge fler kommuner chans att införa trängselskatt Låt intäkterna från trängselavgifter i huvudsak gå till att förbättra kollektivtrafiken Utred hur man kan införa ett avståndsbaserat reseavdrag som gynnar kollektivtrafik, men inte missgynnar dem som bor på landsbygden Se över möjligheterna att skattebefria kollektivtrafikkort som löneförmån Se till att busstrafiken inte ska belastas med ytterligare höjningar av dieselskatten Se till att busstrafiken inte ska behöva betala den nya trafikförsäkringspremien och därmed slipper en kostnad motsvarande 100miljoner kronor Se till att bussar ges en sänkt fordonsskatt från till Genomför ett fullskaligt försök med avgiftsfri kollektivtrafik, s.k. klimattaxa, i storstad och ett landsbygdslän samt att forskarstöd kopplas till försöken Genomför två försök med Bus Rapid Transit, dvs. bussar som färdas i spårliknande system. 11.4.6En grön svensk fordonsindustri Fordonsindustrin står inför nya utmaningar. I finns bra tekniska förutsättningar och en hög arbetskompetens som kan tas tillvara på vägen mot ett mer hållbart transportsystem. Regeringen verkar dock stå helt handfallen inför den kris som fordonsindustrin befinner sig i. Det saknas förslag som skulle möjliggöra en miljöomställning som det skapas nya jobb inom en mer grön fordonsindustri. Vi föreslår ett paket för att stimulera fram en utveckling som värnar både jobb och miljö inom en framtida fordonsindustri. Effekterna på antal nya jobb är svåra att mäta, dels eftersom en rad av förslagen har indirekta effekter, dels finns risk för dubbelberäkning då vissa åtgärder nämns på annan plats i denna motion. Tillsammans utgör de dock en möjlighet att bevara kunnande och kompetens inom svensk fordonsindustri som vi får en utveckling mot ett mer hållbart . Våra förslag: (se motion Utgiftsområde 22 2009/10:T427) Inför en skrotningspremie för äldre bilar Låt varje ny bil bära med sig en pant som faller ut när den sista ägaren väljer att skrota bilen Stimulera utbyggnad av biogas- och eltankställen med 100miljoner kronor Avsätt 50miljoner i ett tillfälligt investeringsstöd för att stimulera förnyelsen av bussparken i en mer miljövänlig riktning Inför en koldioxidbaserad förmånsbeskattning, vilket styr mot mer energisnåla och miljövänligare bilar Ålägg statens myndigheter att bara köpa miljöbilar Förbjud försäljning av bilar som bara använder sig av fossil drift, vilket betyder att bilen även ska kunna köras på biodrivmedel eller annat drivsystem som t.ex. el Sänk fordonsskatten för bussar från till Låt busstrafiken slippa nya höjningar av drivmedelsskatterna Avskaffa trafikförsäkringspremien för bussar, då det ökar kostnaderna för busstrafiken med 100miljoner . Se även budgetmotion 2009/10:Fi261 för ett gemensamt rödgrönt miljöfordonspaket. 11.4.7Innovations- och riskkapitalfond för ny miljöteknik Den kris som världen genomlever just nu ger också en möjlighet att förändra företagen mot framtidens produkter och tjänster. Bristen på kapital för innovationer och risktagande från privata investerare uteblir av flera anledningar under en kris. Staten kan då träda in och ta sitt långsiktiga ansvar för framtiden. Den borgerliga regeringen visar dock inga sådana ansatser. I den forsknings- och innovationsproposition som regeringen lade fram bestod innovationsdelen av mycket små steg. Innovationerna har en andel av hela forskningsbudgeten som uppgår till 0,6procent. Vi vill genomföra en extra utdelning från med 5miljarder kronor för att skapa en ny riskkapitalfond. Den nya riskkapitalfonden ska agera marknadskompletterande. Fonden ska aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbehov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska särskilt prioriteras. Detta kan t.ex. användas för satsningar på företag som verkar i branschen för miljöteknik. Vår bedömning är att satsningen lågt räknat kan ge 1500 nya jobb , då arbetstillfällen kommer att finansieras av såväl företag som fonden (se motion Utgiftsområde 24, 2009/10:Fö252). Vi motsätter oss starkt regeringens beslut att avveckla klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Klimp infördes av den rödgröna majoriteten 2002 och var en vidareutveckling av de lokala investeringsprogram (LIP) som infördes .