mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — Diagram 11 Befolkningen fördelat efter ålder, tusental personer Källa: () befolkningsprognoser. Diagram 12 Befolkningen fördelat efter ålder, tusental personer Källa: () befolkningsprognoser. riskerar den ekonomiska krisen att stå i vägen för att möta de demografiska utmaningar som vi står inför. Detta kan i värsta fall leda till en situation med hög arbetslöshet och arbetskrafts- och kompetensbrister. Enligt beräknas de stora åldersavgångarna till följd av att fyrtiotalisterna går i pension bli högst . För den totala arbetsmarknaden är det inte säkert att generationsväxlingen kommer att bli ett stort problem, däremot har olika sektorer på arbetsmarknaden olika åldersfördelningar och kommer därför att påverkas olika. Inom offentlig sektor är äldre förvärvsarbetande överrepresenterade. Inom vård- och omsorgsyrken i kommunerna beräknas enligt Kommuner och Landsting (SKL) av de anställda gå i ålderspension . 25000 personer eller av denna personal är och beräknas gå i ålderspension . Även inom vård- och omsorgsyrken i landstingen beräknas 19000 personer eller av personalen gå i ålderspension . av personalen med vård- och omsorgsyrken inom landstingen är och beräknas gå i pension . Diagram 13 Antal anställda i de fyra största personalgrupperna inom sektor efter ålder 2008 Källa: Kommuner och Landsting (SKL). Diagram 14 Antal anställda i de fyra största personalgrupperna inom landstingen efter ålder 2008 Källa: Kommuner och Landsting (SKL). Enligt () beräknas det framförallt uppstå brist på utbildad arbetskraft inom hälso- och sjukvård samt omsorgsyrken. Efterfrågan på arbetskraft med utbildning för arbete inom sjukvård och social omsorg beräknas enligt SCB öka med ca 190000 fram medan tillgången på personer med rätt utbildning beräknas bli endast 30 000. En stor del av efterfrågan kommer att finnas inom äldreomsorgen och det är i första hand antalet gymnasieutbildade som riskerar att bli för få i förhållande till efterfrågan.45 menar att staten måste vidta åtgärder för att underlätta denna omställning. I avsnitt 5.3.4.1 föreslår vi fyra punkter för att möta generationsväxlingen på arbetsmarknaden. 4.12Raserad och missriktad arbetsmarknadspolitik Regeringens ensidiga fokus på att öka arbetsutbudet har motiverat stora nedskärningar i den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Antalet platser i arbetsmarknadsutbildning minskade exempelvis från drygt 9 500 till under 4000 . De riktade anställningsstöden har bantats kraftigt, och de så kallade plusjobben för långtidsarbetslösa har avskaffats helt. Istället har större tyngdpunkt lagts på så kallad coachning, i praktiken det arbetsförmedlare alltid erbjudit de arbetssökande i form av handledning och platsanvisning. De programaktiviteter som erbjuds har i stort sett helt reserverats för långtidsarbetslösa. Också dessa program innehåller till övervägande delen insatser som syftar till att öka sökaktiviteten och hålla motivationen uppe, snarare än kompetenshöjning och uppdatering av arbetslivserfarenhet, såsom utbildning och praktik. I högkonjunktur motiverade regeringen politikens inriktning med att den arbetskraftsbrist som då var ett faktum i flera branscher måste lösas genom bättre och snabbare matchning. De arbetssökandes drivkrafter att acceptera anvisade jobb skulle öka genom sänkt och nedtrappad ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. De skulle heller inte låsas in i arbetsmarknadsåtgärder, utan vara beredda att ta ett anvisat jobb. Av samma skäl skärptes kraven på att söka och acceptera jobb i alla yrken över hela landet. I praktiken fungerar naturligtvis inte matchning på arbetsmarknaden på detta simpla sätt ens i högkonjunktur. En person som saknar den utbildning eller yrkeskompetens som krävs för ett visst jobb har inte större chanser att få det bara för att vederbörande är beredd att börja . Omvänt gäller att det är fullkomligt irrationellt att den som har en kvalificerad yrkeskompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden ska tvingas söka och acceptera ett mindre kvalificerat jobb bara för att det går fort. Det är uppenbart inte bättre matchning som är huvudsyftet med regeringens så kallade jobbpolitik. I själva verket syftar den till att skapa en press nedåt på de lägsta lönerna genom ökad konkurrens om de jobb som har lägst kvalifikationskrav, och stimulera fram en arbetsmarknad med än lägre kvalifikationskrav och därmed löner. , när en akut brist på efterfrågan på varor och tjänster och därmed arbetskraft orsakar snabbt stigande arbetslöshet, får regeringen svårt att motivera inriktningen på politiken. Att öka arbetsutbudet och undvika inlåsning framstår inte som lika handlingskraftigt när massarbetslöshet står för dörren. Givet den totala oviljan att vidta verkningsfulla konjunkturpolitiska insatser för att förhindra uppsägningar och öka efterfrågan på arbetskraft, återstår för regeringen därför endast en massiv ökning av arbetsmarknadspolitiska program! Antalet personer i årsgenomsnitt som ska sysselsättas i program ska öka från 133000 år 2009 till 242000 . Men huvuddelen av denna ökning består av insatser inom ramen för de så kallade garantierna för långtidsarbetslösa, och är alltså bara en effekt av att arbetslösheten stiger och att fler förväntas vara arbetslösa . Det är framförallt insatser av typen coachning och korta praktikperioder som ökar. Den enda nyheten är ett program som kallas Lyft, en oavlönad aktiveringsinsats inom statlig och verksamhet samt i ideella organisationer. Antalet platser i arbetsmarknadsutbildning ökar däremot endast med 1000 platser. Det innebär alltså att under kommer drygt 4500 färre att delta i arbetsmarknadsutbildning än under . Regeringens satsning på arbetsmarknadspolitiken är alltså i huvudsak en strategi för att övervintra de arbetssökande i passiva programåtgärder i väntan på att konjunkturen vänder. De förstärkningar av Arbetsförmedlingens resurser regeringen gör i budgetpropositionen är lika välkomna som nödvändiga. Det anmärkningsvärda är att anslagsökningen motiveras av en kraftigt ökad arbetsbörda för Arbetsförmedlingen som inte beror på den ekonomiska krisen. beräknas 54000 personer bli utförsäkrade ur sjukförsäkringen när de når bortre gränsen i sjukpenningen eller förlorar rätten till tidsbegränsad sjukersättning. Arbetsförmedlingen beräknar att 37000 av dem kommer att skrivas in som arbetssökande. För denna av regeringen tillskapade grupp av nya arbetssökande ska Arbetsförmedlingen utforma ett nytt arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram . Därefter ska deltagarna hänvisas till jobb- och utvecklingsgarantin. I budgetpropositionen framgår att regeringen inte har några klara besked om hur dessa personer ska få sin försörjning, mer än att man avser att skapa ett slags speciallösning för övergång från sjukförsäkringen till arbetslöshetsförsäkringen. Det kommer sannolikt att leda till kraftigt sänkt inkomst för det stora flertalet i gruppen, och innebär ett stort steg mot att förvandla arbetslöshetsförsäkringen till en allmän grundtrygghetsförsäkring. Det är dessutom tydligt att regeringen insett att ett stort antal av de utförsäkrade sannolikt kommer att vara för sjuka för att delta fullt ut i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Vad som ska hända med dem har regeringen inget svar på. Alldeles oavsett konjunkturläge hade detta ogenomtänkta experiment med sköra människor varit oacceptabelt. Att det dessutom genomförs som den öppna arbetslösheten förväntas nå exceptionella nivåer på grund av en djup ekonomisk kris är i det närmaste ofattbart grymt. I jämställdhetsbilagan till budgetpropositionen 2010 konstaterar regeringen att den ojämlika fördelningen av resurser mellan kvinnor och män har sin grund i arbetsmarknaden, att kvinnor tar ansvar för den största delen obetalt hemarbete och att fler kvinnor än män är deltidsarbetslösa. Vidare redogör regeringen för att transfereringarna i socialförsäkringssystemet utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män samt att män har högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor. Trots en verklighetsbeskrivning som i stort delar, gör regeringen inget för att angripa de strukturer som orsakar denna ojämlikhet. Däremot har de reformer i skatte- och transfereringssystemen regeringen genomfört dramatiskt ökat inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor. I teorin är reformer som jobbskatteavdraget, den slopade förmögenhetsskatten och försämringarna i arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringarna könsneutrala. Men givet de underliggande skillnaderna i kvinnors och mäns villkor har utfallet blivit allt annat än könsneutralt. Då män har högre inkomster och större förmögenheter än kvinnor har skattesänkningarna tillfallit män i högre grad än kvinnor. Diagrammet nedan visar på hur skattesänkningarna fördelat sig mellan hög- och låginkomsttagare samt mellan kvinnor och män. Diagram 15 Fördelningseffekter av regeringens samtliga skatteförändringar Förklaring till diagrammet: Andelen av den totala förändringen av inkomsterna per decil fördelad på män och kvinnor. Fördelningsanalysen har tagit hänsyn till skatteförändringar enligt budgetpropositionerna , 2008, 2009 och 2010 samt 2007, 2008 och ekonomiska vårpropositioner. Förslagen analyseras i förhållande till de regler som gällde före regeringsskiftet . Källa: , dnr 2009:1216. Män har sammanlagt fått av skattesänkningarna och kvinnor . Den redan existerande inkomstklyftan mellan kvinnor och män har alltså fördjupats ytterligare genom regeringens skattesänkningar. En sammanräkning av de totala inkomstförändringarna visar att också resten av regeringens fördelningspolitik missgynnat gruppen kvinnor. Diagram 16 Genomsnittlig årsinkomst män/kvinnor efter skatt Källa: , dnr 2009:810. var den genomsnittliga nettoinkomsten för kvinnor efter skatt och för män. beräknas den genomsnittliga nettoinkomsten för kvinnor uppgå till och för män. har alltså gapet mellan kvinnors och mäns genomsnittsinkomster ökat med , eller ! Förklaringen till de ökade inkomstskillnaderna beror inte på några dramatiska förändringar i löneutvecklingen. Tvärtom visar statistik att timlöneskillnaden mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden som helhet minskat något . Skillnaden kan inte heller förklaras genom förändringar i andelen heltidsarbetslösa kvinnor respektive män. Tvärtom har den snabbt stigande arbetslösheten drabbat män i högre grad än kvinnor enligt SCB:s senaste arbetskraftsundersökning. Istället är det regeringens försämringar av transefereringssystemen som förklarar de ökande inkomstklyftorna mellan könen. Gruppen kvinnor har drabbats hårdare av lägre ersättningsnivåer och strängare villkor för ersättning, eftersom de oftare än gruppen män är visstidsanställda, deltidsarbetande, föräldralediga, ensamstående med barn och långtidssjukskrivna. Regeringen försöker argumentera för att de reformer som orsakat de ökade klyftorna i själva verket utgör lösningarna på de underliggande strukturella problemen. I budgetpropositionen skriver regeringen exempelvis att jobbskatteavdraget kan få större relativ betydelse för kvinnor än för män och bidra till ökade ekonomiska drivkrafter att gå från deltids- till heltidsarbete. Det faktum att kvinnor i betydligt högre grad än män är hänvisade till otrygga visstidsanställningar och deltidstjänster, samt utför dubbelt så mycket oavlönat hushållsarbete som män, kokas alltså ned till att det råder brist på drivkrafter hos kvinnorna själva att istället förvärvsarbeta på heltid. Det är en minst sagt grov förenkling av de komplexa ekonomiska, sociala och kulturella strukturer som bär upp den könssegregerade arbets- och inkomstfördelningen. Om regeringens jämställdhetspolitik utgår från en genuin tilltro till den sortens förklaringar eller om de ska tolkas som ett försök att rättfärdiga en politik med helt andra syften kan vi bara spekulera i. Vad som säkert kan konstateras är att regeringens politik lett till kraftigt ökade inkomstklyftor mellan kvinnor och män, och att inga av de underliggande strukturella problemen kommit närmare en lösning. 5Vänsterpartiets program för fler jobb: Investera ur krisen 5.1Ett grönt stimulanspaket en för Sedan FN:s klimatpanel lade sin senaste rapport har mycket ny forskning tillkommit som pekar på att klimatförändringarna sker mycket snabbare än klimatpanelen bedömt. Växthusgashalterna i atmosfären fortsätter att öka. Det kan bli svårare än vad som bedömts att begränsa den globala uppvärmningen till maximalt två grader. De investeringar som görs kommer att få genomgripande effekter på klimatet under andra hälften av detta sekel och nästkommande århundrade. Kostnaden för att undvika klimatförändringarnas värsta följder kan begränsas till cirka en procent av världens BNP (Sternrapporten en genomgripande analys av klimatförändringens ekonomi, 2007). Om vi däremot inte agerar kommer klimatförändringarnas totala kostnader och risker att motsvara 520 procents förlust av världens BNP , nu och . Vi har haft målsättningen att vi i vårt budgetförslag ska satsa motsvarande en procent av BNP på klimatåtgärder till 2010. Det skulle vara den ambitionshöjning som klimatfrågan kräver och förtjänar för att den globala uppvärmningen ska uppgå till maximalt två grader. Ledare världen över talar nu om en . De syftar på det ekonomiska programmet för att motverka lågkonjunkturen , New , och att det finns ett behov av ett liknande program men som även motverkar klimatkrisen. Den nya klimatsmarta tekniken kan ge miljontals nya jobb världen över. Den globala marknaden för miljövänliga produkter och tjänster kommer enligt en FN-studie att fördubblas till . Enbart området förnybar energi kommer att sysselsätta 20 miljoner människor . Vindkraften bedöms ge 2,1 miljoner jobb, solenergin 6,3 miljoner jobb och biobränslen kommer att sysselsätta 12 miljoner personer (//ITUC, Work in a Sustainable, Low-Carbon World, 2008). Vi anser att , som många andra länder, nu bör satsa på klimatinvesteringar för nya, gröna jobb. menar att genom att vidareutveckla sin industriproduktion på det här sättet kan bli världsledande på området. På så vis tar vi tillvara på allt det kunnande och den kompetens som finns på området, får igång de ekonomiska hjulen som vi möjliggör en nödvändig miljöomställning. 5.1.1Investeringar som ger jobb på kort sikt Vindkraftsindustrin befinner sig i början av en stark utvecklingsfas. Globalt kommer uppskattningsvis att investeras i vindkraft fram , varav en stor del kommer att ske i . Vi vill ta denna gyllene chans och skapa gynnsamma förutsättningar för att en vindkraftsindustri ska kunna växa fram i . saknar renodlade vindkraftstillverkare, men här finns ledande underleverantörer som sysselsätter ca 2 000 personer. Enligt branschorganisationen kan man genom medvetna investeringar och politiskt stöd bygga upp en inhemsk vindkraftsindustri på , och en utbyggnad av vindkraften från 2TWh till skulle kunna skapa 12000 nya årsarbetstillfällen i . Vi vill starta ett branschprogram för vindkraftsindustrin. Vindpilotstödet, som är ett stöd till marknadsintroduktion för storskalig vindkraft, bör förstärkas. Stödet har funnits och har gett goda resultat, bl.a. bygget av största havsbaserade vindkraftpark Lillgrund. Elcertifikaten är ett av de mest effektiva styrmedlen för att gynna produktion av ny förnybar energi. Vi vill förlänga och utöka elcertifikaten till 30TWh till 2020. Ett nytt, kompletterande stöd för havsbaserad vindkraft bör införas, då den inte omfattas av elcertifikaten. Till dess vill vi förlänga det nuvarande energiskatteavdrag för havsbaserad vindkraft på /kWh som regeringen väljer att avveckla . bör ta initiativ till en mellanstatlig satsning på storskalig havsbaserad vindkraft. Vi har ifrågasatt att vindkraftkooperativens försäljning av el till andelsägare ska beläggas med uttagsskatt. Handläggningstiderna för utbyggnad av vindkraft bör förkortas. 5.1.1.2Klimatlyft bostaden och halvera energinotan är det bostadsbrist i över hälften av landets kommuner, ändå byggs det inte tillräckligt med hyresbostäder. Alltför många byggbolag använder dessutom gammal teknik som gör att de hus som väl byggs inte är energieffektiva. står vi inför enorma renoveringsbehov i det befintliga beståndet, inte minst miljonprogrammet. Vi föreslår att klimatsmarta hus (s.k. passivhus och lågenergihus) ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus. Klimatsmarta hus kan minska energianvändningen med och utsläppen av växthusgaser med jämfört med dagens normhus. Det är lönsamt för byggföretagen och de boende kan spara genom minskade energikostnader. Ett informationsstöd för byggande av klimatsmarta hus ska inrättas. Vårt förslag på investeringsstöd uppgår till totalt 2,3 mdkr och kan ge ca 30000 jobb. Stödet införs stegvis. Vi föreslår att ett nytt investeringsstöd för nya hyresrätter som följer gällande miljönormer införs. Investeringsstödet ska utgå till fastighetsägaren. Hyrorna framförhandlas i förväg och de ska ligga på en rimlig nivå. Förslaget kan ge ca 30 000 jobb. Stödet införs stegvis (se motion Utgiftsområde 18 2009/10:c374). Regeringen fasar ut alla stöd som funnits för energieffektiviseringsåtgärder. Vi vill i motsats till regeringen behålla stödet för konvertering från direktverkande el. Därutöver vill vi införa ett nytt konjunkturellt investeringsstöd för att tidigarelägga investeringar i kommuner Det ska särskilt gynna miljö- och energieffektiviseringar och ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. förslag om ett utvidgat ROT-avdrag och investeringsstöd till kommunerna ger ytterligare möjligheter till energieffektiviseringar. 5.1.1.3Gemensamt förslag från s, mp och v: Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15 000 jobb Nuvarande ROT-avdrag kvarstår i sin nuvarande konstruktion. Det befintliga ROT-avdraget kompletteras med en särskild klimatbonus. Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus införs med . Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning. En satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling och en stor sysselsättningseffekt som energianvändningen i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 4000050 000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering, förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning, införs. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Beskedet till landets radhus-, villa- och bostadsrättsägare är att vi behåller det gällande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knuten till individen, och de ROT-arbeten som omfattas kommer även att omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten, vara på utöver ROT-avdraget och ges med i avdrag per småhus eller antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vi menar att man bör ställa krav på F-skattesedel för att man ska kunna utföra ROT-arbete med skattereduktion. måste slippa illojal konkurrens. Vi menar att man bör gå småföretagen tillmötes i kritiken mot regeringen och utforma systemet så att avdraget görs i efterhand. Därför vill vi ta bort den så kallade fakturamodell som innebär att framförallt småföretag som ofta har stora likviditetsproblem missgynnas konkurrensmässigt. Vi vill begränsa avdraget till fastigheter i . Vårt förslag till ROT-avdrag är dessutom tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och dessutom en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15 000 fler jobb. Tabell 4 Finansiella effekter av utvidgat ROT-avdrag Mnkr 2 500 2 500 2500 Kombinerat med det nuvarande ROT-avdraget innebär det att vi inom oppositionen satsar för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad. 5.1.1.4Stoppa tågkrånglet och öka tågkapaciteten Om vi ska lyckas minska klimatpåverkan krävs en utveckling och förbättring av möjligheten att färdas med tåg. Mer järnväg och kollektivtrafik är dessutom en av de viktigaste åtgärderna för att kunna förena insatser som både kan skapa nya jobb och ställa om trafiken till ett hållbart transportsystem. Till skillnad från regeringen har vi mycket högre ambitioner inom infrastrukturområdet som helhet. Vi vill att kapaciteten på järnvägen ska öka genom att minska tågförseningar, öka godstrafiken, bygga mycket nya järnvägar, rusta upp lågtrafikerade banor och inte lägga ned befintlig räls. Det ger nya jobb och miljösmart framtidsinvestering. vill regeringen avsätta till infrastrukturen inom väg och järnväg, medan vi avsätter . Här ingår järnvägssatsningar på 16 miljarder , men även en bättre kollektiv- och cykeltrafik. I genomsnitt är infrastruktursatsning nästan 8miljarder kronor högre jämfört med regeringens. Det betyder cirka 12000 fler arbeten. Men kan våra satsningar leda till ca 4500 nya jobb, eftersom vår investeringsnivå för väg och järnväg är högre än regeringens. 5.1.1.5Fler och bättre kollektiva resor Trafikpolitiken ska se till att kvinnor och män har bra kommunikationer som trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller minskar. Vi vill se en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, utifrån de förutsättningar som ges beroende på om man bor i storstad eller glesbygd. Kollektivtrafik, som ofta utgörs av busstrafik, är mer miljövänligt och trafiksäkrare, och en förstärkt kollektivtrafik är också en politik för jämlikhet genom att pensionärer, ungdomar och andra med låga inkomster gynnas. Eftersom kvinnor i större utsträckning använder sig av kollektiva färdmedel leder satsningar inom denna sektor till att kvinnors tillgång till transporter stärks. Om fler ska kunna åka kollektivt i närmiljön krävs en rad åtgärder. Vi vill se kraftfulla åtgärder för att stärka den lokala och regionala kollektivtrafiken och föreslår statsbidrag till kollektivtrafiken, fler lokala spår och spårfordon, ett skattesystem som gynnar kollektivt resande, stimulanser som gynnar busstrafik och BRT-system samt ett fullskaligt försök med avgiftsfri kollektivtrafik, s.k. klimattaxa. Vi bedömer att våra förslag nedan uppskattningsvis skapar ca 7500 nya arbetstillfällen och 10500 nya arbetstillfällen . 5.1.1.6Gemensamt förslag från s, mp och v: Ett miljöfordonspaket Svensk fordonsindustri är en central del i den svenska ekonomin. Vi vill stimulera fordonsindustrin till att påskynda omställningen till produktion av mer miljösmarta fordon. På så sätt blir svensk industri mer konkurrenskraftig . Vårt budskap är tydligt: Vi kommer att ställa allt hårdare krav på de fordon som säljs i . Kostnaden för att äga och använda fordon med höga utsläpp kommer att öka. Men vi är också tydliga med att vi är beredda att ta ansvar för att stimulera till en omställning av fordonsparken.