mot · GX02Fi299 · 2009-10-05 00:00:00 — Dessutom föreslår regeringen sänkta egenavgifter till följd av förlängd karenstid och förändrade nivåer för socialavgifter. stödjer regeringens förslag och föreslår dessutom en ytterligare sänkning (se nedan). 7.1.2Nedsättning av socialavgifter för unga avvisar regeringens tidigare förslag om nedsättning av socialavgifter för unga. Vi menar att många ungdomar är utsatta på arbetsmarknaden och de bör därför vara berättigade till stödinsatser, men vi anser inte att det är ändamålsenligt att sänka arbetsgivaravgifterna. I utvärdering sägs också att nedsättningen har haft begränsad effekt på sysselsättningen. I motioner som rör arbetsmarknad och utgiftsområde 14 finns förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vi menar är mer effektiva. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som ovan anförs om nedsättning av socialavgifter för unga. 7.1.3Nedsättning av särskild löneskatt avvisar regeringens tidigare förslag om nedsättning av särskild löneskatt för äldre. Syftet var enligt regeringen att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget istället bidrar till orättvisa mellan olika grupper äldre. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som ovan anförs om nedsättning av särskild löneskatt. har redan vid införandet av nystartsjobb avvisat regeringens förslag. Vi avvisade också de s.k. nyfriskjobben. Vi förespråkar istället riktade anställningsstöd för grupper som står långt bort från arbetsmarknaden och anställningsstöd som kräver anvisning från Arbetsförmedlingen. Regeringens förslag för vissa grupper ger heller inte samma volymer och stödnivåer som många av de åtgärder som föreslår. I detta avseende hänvisas till våra motioner inom arbetsmarknadspolitikens område. Vad som ovan anförs om nystartsjobb och nyfriskjobb bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.2.1Slopad sjuklöneperiod för mindre företag förslår i en separat motion, 2009/10:Sf327 Sjuklön och trygghetsfrågor, att ansvaret att betala sjuklön tas bort i företag med upp till tio anställda. tog regeringen bort arbetsgivarnas medfinansieringsansvar, men det räcker inte. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnader ge upphov till problem i det enskilda företaget, exempelvis avbrott i verksamheten som påverkar resultatet. I årets budget föreslår regeringen en mindre sänkning av småföretagens sjuklönekostnader. Det är naturligtvis bra men vi har länge propagerat för ett mer långtgående förslag som innebär att sjuklönekostnaden slopas helt i företag med upp till tio anställda. Företagen avlastas ekonomiskt som risken för utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. bör begära att regeringen återkommer med lagförslag om särskilda regler för sjukpenning för anställda i företag med upp till tio anställda. 7.2.2Socialavgifter och åtgärder som gynnar mindre företag När alliansregeringen tillträdde tog man bort tidigare nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter som funnits mandatperiod. Även om man inte kunnat påvisa en tydlig koppling mellan den tidigare nedsättningen och sysselsättningen, kom förändringen i första hand att drabba de mindre företagen. Regeringen har sänkt socialavgifterna . gick emot den sänkningen i förra årets budgetmotion då vi menade att det inte var en tillräckligt effektiv åtgärd för att öka sysselsättningen. vidhåller den uppfattningen i samband med årets budgetmotion. Detta bör ges regeringen till känna. Däremot vill vi ha en rejäl satsning som får betydelse i första hand för mindre företag. Vi föreslår en reducering av arbetsgivaravgifterna på en lönesumma . Det innebär att avdraget kan bli maximalt . Nettoeffekten av våra förslag innebär att ett företag med en årslönesumma upp till maximalt kan få en sänkning med jämfört med regeringens förslag. När det gäller egenavgifter för enskilda näringsidkare och handelsbolag vill vi utvidga regeringens förslag till att omfatta alla och inte begränsas till vissa åldersgrupper. Vi vill dessutom höja ambitionsnivån och föreslår att egenavgifterna ska minska dock högst . En förutsättning ska vara att överskottet av näringsverksamhet uppgår till . Vad som ovan anförs om reducering av arbetsgivaravgifter och minskade egenavgifter bör som sin mening ge regeringen till känna. Nettoeffekten av vårt förslag innebär att en egenföretagare får en nedsättning med ytterligare jämfört med regeringens förslag. Detta förutsätter att villkoren är uppfyllda. 7.2.3Sänkta socialavgifter i s.k. soloföretag har drivit kravet om en nedsättning av arbetsgivaravgifterna i s.k. soloföretag. Syftet är att öka viljan att anställa. Det har visat sig att det största motståndet att göra anställningar finns hos just de företagare som inte har någon anställd. Vi föreslår därför en sänkning av arbetsgivaravgiften för soloföretagare till vid en nyanställning. Reduceringen avser den först anställde. När alliansregeringen tillträdde valde man att ta bort förslag till en sådan åtgärd som vi var beredda att genomföra. Eftersom förslaget dessutom är kopplat till en direkt handling (nyanställning) blir det mycket mer träffsäkert än många av regeringens förslag. Vad som ovan anförs om sänkta arbetsgivaravgifter i s.k. soloföretag bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.1.1Utvidgning av fastighetsavgift m.m. Regeringen föreslår en utvidgning av det nuvarande systemet med fastighetsavgift till att omfatta även fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde och tomtmark för småhus som är bebyggda med småhus på ofri grund. tycker det är bra att regeringen vidtar den här åtgärden, eftersom rådande system uppfattats som orättvist och obegripligt av många fastighetsägare. Beträffande fastighetsbeskattning i övrigt hänvisas till avsnittet nedan. har inga invändningar mot regeringens övriga förslag i budgetpropositionen vad gäller stämpelskatt vid vissa förvärv eller att reglerna för beskattning av andelsbyten vid utflyttning anpassas till EG-rätten. 8.2.1En ny rättvis rödgrön fastighetsskatt De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att avskaffa fastighetsskatten. Det har inte skett. De med lyxvillor har fått en kraftigt sänkt skatt. Men vanliga småhusägare har i stället bara fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. De förändringar som regeringen har gjort har bidragit till att öka klyftorna i som bostadsmarknadens funktionssätt har försämrats. Regeringen har infört en räntebeläggning på uppskov. Räntebeläggningen, som är att betrakta som en skatt, gäller inte bara nya uppskov utan även tidigare gjorda uppskov. Regeringens hantering av fastighetsskatten har orsakat stor oro bland husägare. Vi menar att det är viktigt att husägare får långsiktiga besked som gör att man kan planera sin ekonomi på bra sätt, är det tydligt att rättvisan, neutraliteten och rörligheten måste förbättras. Socialdemokraterna, är överens om att utforma den samlade beskattningen på fastigheter på ett sätt som bidrar till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Vårt gemensamma besked är att det nuvarande systemet för fastighetsskatt kvarstår med tre tydliga förbättringar: (1)Rättvis: De som har de dyraste villorna med ett marknadsvärde över ca6miljoner kronor (dvs. ett taxeringsvärde om eller mer) kommer att få höjd skatt. utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt1. (2) Neutral: Fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar sänks. Neutraliteten mellan olika boendeformer utreds och åtgärder vidtas. (3) Rörlighet: Uppskovsskatten och begränsningen för uppskov tas successivt bort, givet att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. På så sätt ökar rörligheten på bostadsmarknaden. I ett första steg tas skatten på uppskov bort. Därmed har nästan hälften av den statsfinansiella kostnaden av att avskaffa uppskovet uppnåtts. Vi kommer även att tillsätta en utredning som ser över systemet med uppskov och hur det kan säkerställa att uppskoven betalas in. Ny fastighetsskatt om över ett marknadsvärde om cirka sex miljoner för villor (dvs. på taxeringsvärde 4,5 miljoner eller mer) Begränsningsregeln (om max av inkomst i fastighetsskatt) utvidgas så att den med liten inkomst får sänkt fastighetsskatt Räntebeläggning (s.k. uppskovsskatt) av uppskov avskaffas för belopp lägre än Reavinstskatten (vid bostadsförsäljning) höjs från Fastighetsskatt för hyreslägenheter och bostadsrätter sänks från till Observera att den sammantagna effekten inte är summan av delarna då dessa förslag samverkar. Källa: , Dnr 2009:894 Samlad effekt av förändringar inom beskattningen av fastigheter Regeringen bör återkomma med ett förslag till fastighetsskatt som är utformat på ett sätt som anges ovan. Detta bör ge regeringen till känna. Förmögenhetsskatten är borttagen. Syftet var, enligt regeringen, att skapa fler jobb. Det bygger på en föreställning om att ett borttagande av förmögenhetsskatten skulle innebära en kraftig ökning av riskvilligt kapital. Även om det kan finnas ett samband, tror vi att det är starkt överdrivet. föreslår att förmögenhetsskatten återinförs. Vi kan också konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. menar att i en översyn kan andra metoder prövas för en stabilare skattebas och för att förmögenhetsskatten ska upplevas som mer rättvis. Vi föreslår att skattesatsen sätts till men att tillgångar i form av fastigheter tas . Fribeloppen bör vara respektive för ensamstående respektive sammanboende. Regeringen bör återinföra lagen om statlig förmögenhetsskatt. Vad som ovan anförs om förmögenhetsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår att andelar i handelsbolagssektorn fogas in i systemet med skattefria utdelningar. Syftet är att förenkla och förhindra olika typer av upplägg för att uppnå skattefördelar. Vidare föreslås en utvidgning av reglerna om beskattning av vissa penninglån (s.k. förbjudna lån) till att även omfatta utländska juridiska personer. Meningen är att man ska förhindra att lån tas från utländska holdingbolag av svenska ägare i syfte att kringgå skatt. Regeringen föreslår också ändrade regler vid beskattning av underskottsföretag för att motverka att man kringgår regelverket. står bakom förslagen och har heller inget att erinra mot övriga förslag på området. 9.2.1Höjd bolagsskatt men också satsning på mindre företag Det är viktigt att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. På andra ställen i den här motionen, och i andra motioner, tar vi upp förslag som gynnar mindre företag. Det handlar om att små företag inte ska behöva betala sjuklönekostnader, att reducera arbetsgivaravgifter och att trygghet och rättstrygghet ska upprätthållas. vidhåller dock tidigare förslag att bolagsskatten ska uppgå till . Vad som ovan anförs om bolagsskatten bör som sin mening ge regeringen till känna. 9.2.2Forskning och utveckling i mindre företag Vi vill också stimulera forskning och utveckling i mindre företag. Det är avgörande för framtida satsningar inom bl.a. miljö- och energiteknik. Därför är en uppmuntran nödvändig. Anslaget till Forska och Väx bör kompletteras med möjlighet till skattereduktion för forskningssatsningar. Stödet ska avse högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Alla företag med upp till 250 anställda ska omfattas. Den här typen av system är vanligt i andra länder. Vårt grannland har ett sådant system . Vad som ovan anförs om kreditering på skattekonto avseende FoU bör som sin mening ge regeringen till känna. På området som berör skatter på energi och miljö lägger regeringen en rad förslag i budgetpropositionen. Bland annat föreslår man en höjning av den generella koldioxidskatten med /kg koldioxid. Syftet är att finansiera borttagandet av avfallsförbränningsskatten. välkomnar höjningen av koldioxidskatten. Däremot bör avfallsförbränningsskatten vara kvar i avvaktan på en förutsättningslös och grundlig analys av mål- och medelseffektiviteten för avfallspolitiken. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen föreslår även höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen utanför EU:s handel med utsläppsrätter, vilket vi står bakom. Ytterligare förslag från regeringen är nedsättning av koldioxidskatten för energiintensiva företag, höjning av koldioxidskatten på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning och sänkt återbetalning av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsmaskiner. Vi har inget att erinra mot regeringens förslag. Vi ställer oss också bakom förslagen som innebär en omläggning av energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen efter energiinnehåll och införandet av energiskatt på fossila bränslen i vissa sektorer. som regeringen höjer koldioxidskatten i vissa fall, föreslår den även att koldioxidskatten slopas för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Systemet har inte varit tillräckligt miljöstyrande. vill se att utsläppen verkligen minskar innan skatten tas bort och avvisar därför förslaget. Detta bör ges regeringen till känna. Likaså avvisar vi regeringens förslag om att ta bort energiskatteavdraget för havsbaserad vindkraft. Detta bör ges regeringen till känna. Bland regeringens förslag på energi- och miljöområdet finns också slopad skatt på handelsgödsel. Vi menar tvärtemot regeringen att denna skatt har visat sig vara ett mycket effektivt styrmedel för att minska övergödningen. Detta bör ges regeringen till känna. Vi har tidigare föreslagit att det ska ske en successiv upptrappning av dieselskatten med . Detta skulle ske som vi sänker fordonsskatten för dieselfordon med motsvarande belopp som staten får in. Det skulle således bli finansiellt neutralt för staten, men styra mot ett högre pris på den rörliga transportkostnaden och ett lägre på den fasta transportkostnaden. har regeringen tillmötesgått vårt förslag och avser att skatteväxla höjd dieselskatt med mot samma summa sänkt fordonsskatt för tunga fordon. Skillnaden mellan regeringens förslag och vårt är att vi växlar , medan regeringen växlar . är det således samma nivå. Även om vi tycker att vår konstruktion är bättre accepterar vi regeringens förslag och lägger därmed inte fram något annat förslag. På trafikområdet föreslås också ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten genom att koldioxidkomponenten höjs från /g CO2 till /g CO2. menar att detta är ett steg i rätt riktning och godkänner därför förslaget, men vi vidhåller dock vårt krav på en skarpare förändring. Vårt förslag till mer koldioxidrelaterad fordonsskatt utvecklas på annan plats i den här motionen. Regeringen föreslår också skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper. Tillsammans med Socialdemokraterna och de gröna presenterar vi i våra respektive budgetmotioner ett gemensamt miljöfordonspaket. Vi menar att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt, men föreslår just nu inga ändringar i regeringens förslag. Avslutningsvis lägger regeringen två förslag angående koldioxidrelaterad fordonsskatt för lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar samt justeringar i fordonsskatten för dieseldrivna personbilar. Regeringen avser att återkomma med särpropositioner i frågan. Vi avvaktar därför till dess med slutligt ställningstagande. har en rad förslag där vi använder skatter som styrmedel för att uppnå den rödgröna oppositionens gemensamma mål att utsläppen i bör minska i förhållande till nivå. Förslagen som berör trafikområdet nedan utvecklas ytterligare i vår motion 2009/10:T426 Trafik och miljö. 10.2.1Höj skatten på diesel och bensin föreslog i statsbudgeten en höjning av bensin- och dieselskatten med , dvs. Regeringen höjde koldioxidskatten på bensin med 2008, vilket gjorde att vi biföll förslaget. års statsbudget lade regeringen inte fram något förslag om höjning, vilket ledde till att föreslog en höjning med (29+21=50 öre). vill fullfölja sin plan om att höja skatten med . Regeringen höjer bensinskatten med 2010. Vi föreslår därför en höjning av koldioxidskatten på drivmedel med och 2011, vilket gör att vi då kommer upp till nivån . Vad som ovan anförs om att höja bensinskatten bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen höjde koldioxid- och energiskatten på diesel med 2008 vilket gjorde att vi biföll förslaget. års statsbudget lade regeringen inte något förslag på höjning, vilket ledde till att föreslog en höjning med (55+20=75 öre). vill fullfölja sin plan om att höja skatten med . Regeringen höjer dieselskatten med 2010. Vi föreslår därför en höjning av dieselskatten med , vilket gör att vi då kommer upp till nivån . Vad som ovan anförs om att höja dieselskatten bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.2Sänk fordonsskatten och satsa på kollektivtrafik i landsbygd En höjning av drivmedelsskatter ger bra klimateffekter men för även med sig oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende i glesare bygder. Därför gör vi en skatteväxling så att dessa grupper inte drabbas så hårt. Det sker bl.a. genom att vi föreslår sänkt fordonsskatt på landsbygden. Vad som anförs om sänkt fordonsskatt för boende på landsbygden bör som sin mening ge regeringen till känna. vill också avsevärt öka utbudet av kollektivtrafik på landsbygden. Vi avsätter därför för ändamålet. Vi föreslår att Rikstrafiken ges i uppdrag att utreda hur ett lämpligt system för kreditering av medel från staten till trafikhuvudmännen via kommuner och landsting kan se ut. Eftersom vi anser att förslaget bör utredas mer tror vi inte att det är möjligt att införa systemet förrän . Vad som anförs om statliga medel till kollektivtrafik på landsbygden bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.3Låt busstrafiken slippa höjda drivmedelsskatter driver krav på ökade energi- och koldioxidskatter. som höjd dieselskatt är en åtgärd för att minska miljöbelastningen, leder åtgärden till försämrade möjligheter att bedriva kollektivtrafik. Den senaste statliga höjningen av dieselskatten betydde att busstrafiken fick ökade drivmedelskostnader motsvarande . Vi anser att busstrafiken inte ska belastas med dessa ökade drivmedelskostnader och genom ett restitutionsförfarande i stället ges ersättning för dessa. På samma sätt vill vi kompensera busstrafiken med för den dieselskattehöjning vi själva föreslår . Vad som anförs om busstrafik och drivmedelsskatter bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.4Låt busstrafiken få sänkta fordonsskatter höjdes fordonsskatten för bussar från till . Det är inte rimligt att bussar ska påföras så hög fordonsskatt med tanke på att tåg och flyg är skattebefriade. Kollektivtrafiken måste stimuleras och vi vill därför sänka fordonsskatten för tunga bussar till nivå. Vad som anförs om busstrafik och fordonsskatter bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.5Låt busstrafiken slippa trafikförsäkringspremien Den borgerliga regeringen har beslutat att den privata trafikförsäkringen ska ta över sjukförsäkringens åtagande i de fall där trafikskador har genererat kostnaden. Som ett led i detta har skatt på trafikförsäkringspremien införts. Regeringens beslut att lägga skatt på trafikförsäkringen innebär även att busstrafiken påförs ökade kostnader. Bussar har t.ex. fått en ökad premieskatt med ca per buss! Vi anser att detta är orimligt och vill avskaffa trafikförsäkringspremien för bussar, vilket betyder ca mer till busstrafiken. Regeringen bör genast lägga fram förslag som innebär att trafikförsäkringspremien för bussar avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna. 10.2.6Gör fordonsskatten mer koldioxiddifferentierad Som beskrivits ovan föreslår regeringen en ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten. tycker dock att fordonskatten kan vara ännu mer miljöinriktad. Därför föreslår vi att den fiskala basskatten på avskaffas och att koldioxidkomponenten istället höjs från /g CO2 till 24kronor/g CO2. Det skulle betyda att bilar med låga utsläpp av koldioxid gynnas medan mer bränsleslukande bilar får en höjd skatt. Vad som anförs om koldioxidbaserad fordonsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.7Försäljningsskatt på nya personbilar Vi föreslår att en miljöbaserad försäljningsskatt på nya personbilar införs. är ett av få EU-länder som inte har en försäljnings- eller registreringsavgift. I SOU 2005:51 presenterades ett konkret förslag där bilar med utsläpp över en viss nivå betalar försäljningsskatt medan andra är befriade. Syftet är att tydliggöra livscykelkostnaden, som den uppmuntrar till köp av mer miljövänliga alternativ. Vad som anförts om försäljningsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi föreslår att man slopar arbetsgivaravgiften och förmånsbeskattningen för cykel i de fall där arbetsgivare köper en cykel till den anställde för maximalt . Detta i syfte att få arbetsgivare att stimulera sin personal att istället för bil ta cykel till arbetsplatsen. Vad som anförs om slopad arbetsgivaravgift och förmånsskatt vid inköp av cykel till anställd bör som sin mening ge regeringen till känna. föreslår att en klimatskatt införs på inrikesflyget. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. Skatten införs i form av en schabloniserad start- och landningsavgift om per start/landning. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Vårt förslag är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regelverk är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. Vad som ovan anförs om klimatskatt på inrikesflyg bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.10Inför skatt på fritidsbåtar sänk skatten på alkylatbensin med en krona per liter anser att fritidsbåtar bör betala för den kostnad som de medför vad gäller sjöräddning, haverier, miljöpåverkan osv. Vi anser därför att det ska införas en båtskatt för fritidsbåtar. En sådan skatt kan finansiera dels fritidsbåtarnas andel av infrastrukturkostnaderna, dels en sänkning av skatten på alkylatbensin med en krona per liter. En förutsättning för en båtskatt är att det finns ett båtregister. Regeringen bör därför ta fram ett lagförslag till båtskatt som kan gälla . Vad som ovan anförs om skatt på fritidsbåtar och sänkt skatt på alkylatbensin bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.11Stöd jordbruk som lever upp till tydliga miljökrav Regeringen har föreslagit sänkt återbetalning av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsmaskiner. Som vi skrivit ovan stödjer vi förslaget. Vad gäller återbetalningen av koldioxidskatt till jordbruket anser vi att de som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp ska kunna erhålla stöd motsvarande den minskade återföringen av koldioxidskatten. Vad som ovan anförs om stöd till jordbruket bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.12Höjd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel Halterna av bekämpningsmedel ökar i vattendrag, sjöar och hav vilket påverkar det ekosystemet negativt. Trots detta föreslår regeringen att skatten på handelsgödsel tas bort. Vi avvisar förslaget. Istället föreslår vi, som ett led i att minska jordbrukets påverkan för övergödningen av haven, en höjning av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel . Vad som ovan anförs om skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.13Fasa ut skattebefrielsen för torv