ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ412 · 2009-09-23 00:00:00 — Krafttag mot dumpning av avfall i våra vatten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda dumpning av avfall på svenskt vatten kombinerat med en straffskärpning för den som överträder detta förbud. är det tillåtet att dumpa visst avfall i havet. Utöver detta sker otillåten dumpning av avfall både ute till havs och i våra hamnar. För att motverka denna miljöförstöring bör totalt förbud mot dumpning av avfall införas på svenskt vatten, som straffen för otillåtna utsläpp bör skärpas.
mot · GX02MJ415 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt trygga fjälljaktsreformens fortbestånd samt att i anslutning till detta ompröva bestämmelserna i 3 § rennäringsförordningen i syfte att återgå till regleringen så som den var utformad före den ändring som regeringen beslutade om . ändrade regeringen rennäringsförordningens 3 § på ett sätt som gjorde vår svenska fjällvärld till en jaktmark öppen för alla EU-medborgare.Därmed beslutade regeringen att på samma villkor ge såväl svenska som utländska jägare tillgång till småviltsjakten i den svenska fjällvärlden. Detta beslut innebär ett stort hot inte bara för den framtida jakten utan också för hela den svenska fjällvärlden. Av ogrundad rädsla för att EU skulle fördöma och bestraffa för vårt nationella regelverk när det gäller jakt och fiske på statens mark ovan odlingsgränsen avskaffades detta regelverk, som bland annat innebär att de förvaltande myndigheterna/länsstyrelserna i respektive län ges möjligheter att reglera jakten och, vid situationer med alltför hårt jakttryck, gynna de som faktiskt äger fjällen den i boende befolkningen. Detta regelverk har inte heller utestängt utländska jägare från jakt i vårt land. Men vi har kunnat reglera den när det gäller jakttider och krav på medföljande svenska jaktguider. Den möjligheten har tagits bort. I sammanhanget bör nämnas att beslutet att öppna upp fjällvärlden för alla EU-medborgare inte bara gäller fjälljakten utan också all övrig jakt där staten är ägare till marken (t.ex. älgjakt, sjöfågeljakt i kustområden m.m.) samt fiske. Regeringens olyckliga beslut innebär ett hot mot en långsiktigt hållbar jakt ovan odlingsgränsen. Beslutet innebär också ett hot mot att uppfylla och nå det av beslutade miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Den svenska fjällvärlden är ett känsligt område med en unik fauna som måste värnas. Regeringen fattade ett förhastat beslut när man beslöt att öppna upp fjälljakten för utländska medborgare. Ingen konsekvensanalys genomfördes innan beslutet. Sedan beslutet fattades har anmälts till kommissionen för att de har särregler som gynnar de i boende medborgarna gentemot andra EU-medborgare. argumenterade för sina regler i ett svar till kommissionen, och fick rätt. Beskedet har fått är att det är ok att ha särregler för jakt som gynnar de boende i . Inte heller detta föranledde dock vår borgerliga regering att riva upp sitt beslut. Erfarenheterna av den fjälljaktsreform som genomfördes är mycket positiva. Lokalbefolkningen och andra jaktintresserade i vårt land har till humana priser kunnat jaga på statens mark ovan odlingsgränsen och det har kunnat ske i samklang med både rennäringen och viltet. Dessutom har fjälljaktsreformen haft mycket stor betydelse för den lokala besöksnäringen. Verksamhetssäsongen har förlängts . Det har inneburit att fler människor kunnat sysselsättas, vilket i sin tur bidragit till att upprätthålla den kommersiella servicen i annars klent försörjda områden.
mot · GX02MJ418 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot fångst och hantering av avskilda krabbklor. Inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik är fångst och försäljning av krabbklor särskilt reglerade. Huvudregeln är att endast hela krabbor får säljas. Trots detta förekommer ett fiske av krabbor där syftet enbart är att fånga krabban och bryta av klorna för att sedan kasta tillbaka djuret i havet igen. I en del fall blir även ofullständigt matade krabbor av med sina klor för att därefter slängas tillbaka till en säker och långsam svältdöd. Detta är helt klart ett allvarligt och otillständigt djurplågeri. Ofta ser man nykokta krabbklor som enskild produkt till försäljning i fiskaffärerna och i livsmedelaffärernas frysdiskar. Krabbklor är en av de mest åtråvärda delarna av krabban och de betingar därför ett högre pris. För att komma tillrätta med denna avart i krabbfisket krävs ett tydligt förbud mot fångst och hantering av avskilda krabbklor och ett införselförbud av krabbklor till . Regeringen bör därför inom EU aktivt verka för att ovanstående förbud införs i den gemensamma fiskeripolitiken.
mot · GX02MJ419 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av finansieringen av städningen av och kustnära miljöer. Skräp och avfall utgör ett allvarligt problem i och kustnära miljöer och problemet ökar. Skräpet skadar, orsakar lidande samt hotar ekologiska system, varför det måste transporteras bort. Den för kustkommunerna så betydelsefulla turistnäringen drabbas dessutom av nedskräpade och skär. I vårt land är särskilt drabbat av marin nedskräpning. driver skräp iland längs . Från och för strömmarna med sig skräpet till och där det samlas och blåser iland. Nedskräpningen längs tycks dessutom öka år för år. av det skräp som tas omhand har sitt ursprung i utlandet. av totala skräpmängd hamnar längs de bohuslänska stränderna. Arbetet med strandstädning är ett uppdrag som faller utanför ordinarie uppgifter och ansvar hos stat, region och kommun. Många kommuner arbetar med strandstädning och tillhandahåller arbetsbåtar, arbetsledande personal och transporterar skräpet till de kommunala sopstationerna för vidare destruktion. Miljö- och jordbruksutskottet har tagit ställning till motioner om nedskräpning av hav och stränder. Utskottet har då hänvisat bland annat till att problemet bör angripas i grunden och genom satsningar på lokalt och regionalt förankrade projekt som fokuserar på opinionsbildning bland vissa målgrupper, såsom fiskare, redare, oljeindustri etc. Med ett sådant angreppssätt kommer kommunerna och dess invånare utefter att lägga på att i huvudsak städa efter andra. Den tidigare socialdemokratiska regeringen satsade som ett stöd till den kommunala arbetsinsats som måste göras. Den nuvarande borgerliga regeringens första åtgärd på det här området var att dra in detta anslag och förklara att det är upp till varje kommun att klara av. Flera av de kustkommuner som berörs är utflyttningskommuner, men med en betydelsefull och stor tillströmning av turistbefolkning . Deras ekonomiska möjligheter att lösa denna fråga är begränsad. De flesta av dessa kommuner måste prioritera välfärdens basverksamheter som skola, vård och omsorg. Det finns därför ett stort behov av att regeringen tar initiativ till en nationell översyn av hur städningen av och kustnära miljöer ska finansieras.
mot · GX02MJ422 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig veterinär verksamhet. Vi ser med oro hur regeringen avser att förändra den veterinära organisationen i landet, både vad gäller jourverksamhet och smittskyddsberedskap. Långtgående åtgärder kommer att slå sönder det som är en väl fungerande rikstäckande organisation av distriktsveterinärer. Den organisation vi har , med distriktsveterinärer i hela landet som bedriver både jourberedskap och fältverksamhet liksom smittskyddsberedskap är en garanti för fortsatt god verksamhet på dessa områden. En sammanhållen organisation gör det enklare att snabbt gripa in vid till exempel utbrott av smittsamma djursjukdomar, något som vi ser kommer att öka . En statlig distriktsveterinärorganisation är garanten för ett gott djurskydd även i glesbygd. Att konkurrensutsätta den verksamheten är inget annat än ett ideologiskt ställningstagande, det finns inga exempel som visar att det skulle bli bättre tvärtom. I har, för att göra en jämförelse, kostnaderna för jourberedskapen ökat efter omorganisering, och dessutom har stora brister i jourverksamheten förekommit. Vi anser det vara av högsta vikt med en statlig veterinär verksamhet i hela landet, så att människor som lever och verkar i glesbygd kan känna sig trygga att det även där kommer att finnas veterinär jourverksamhet och smittskyddsberedskap.
mot · GX02MJ426 · 2009-09-30 00:00:00 — Symbolmärkning för förenklad källsortering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa symbolmärkning för förenklad källsortering. Det har blivit allt vanligare att varor miljömärks. har kraven på de varor som redan är miljömärkta blivit skarpare. Välkända märken är bland annat Svanen, Bra miljöval, EU-blomman, Krav och EU-märket för ekologiskt jordbruk. har det även skett en utveckling mot miljömärkning av tjänster. Det handlar till exempel om transporter, hotell och elleveranser. Något som saknas är en symbolmärkning för förenklad källsortering. är det svårt att avgöra vad som ska läggas var. Det kan vara svårt att avgöra vad som till exempel är papper eller kartong, och ännu svårare blir det om olika material används. Många sorterar nog fel, eller avstår i värsta fall från att sortera. Ett enkelt sätt att underlätta för konsumenterna skulle vara att märka förpackningarna med symboler som också finns på de olika återvinningscontainrarna. En jämförelse kan göras vid köp av kläder då det alltid finns tvätt- och skötselråd i form av symboler. Ett motsvarade system skulle kunna användas för att sortera avfall för återvinning. De senaste årens miljödebatt har klargjort att det finns en uttalad vilja hos medborgarna att källsortera. Men måste konsumenten vara något av en materialexpert för att veta att förpackningen hamnar rätt. För att öka effektiviteten i källsorteringen och bidra till en bättre miljö bör symbolmärkning för förenklad källsortering tas fram. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02MJ427 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till ett stopp för statligt stöd till all fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. Till följd av överfiskning är den svenska fiskeflottan överetablerad. Det handlar om en överetablering när det gäller fiskefartyg och fiskeredskap i förhållande till resursbasen, fiskbeståndet, inte i förhållande till marknaden. Vissa bedömare menar att flottan skulle behöva i det närmaste halveras för att nå acceptabel lönsamhet. Det övergripande målet för den gemensamma fiskeripolitiken inom EU är att nyttjandet ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Nationella regler kan medlemsländerna endast införa i begränsad omfattning. Att vi måste återställa balansen när det gäller världens fiskbestånd är inte bara en fråga om människans önskan om att kunna äta fisk även . Det är också viktigt för hela den biologiska mångfalden. Om vi ska kunna nyttja havets rikedomar även måste vi ställa om till ett mer uthålligt fiske. Livskraftiga fiskbestånd och fungerande ekosystem är en förutsättning för människans välfärd. Världsnaturfonden (WWF) rekommenderar konsumenterna att inte köpa fisk och skaldjur som finns med på Artdatabankens lista över hotade arter, den så kallade rödlistan, exempelvis hälleflundra, ål, gråsej, marulk, rödtunga, rockor, vildlax från , torsk, blåfenad tonfisk och tropiska räkor. förekommer olika former av statligt stöd via länsstyrelserna till olika typer av fiskeverksamhet. Men det är inte rimligt att det utbetalas statligt stöd till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar, till exempel ålfiske eller fiske av andra arter som finns på Artdatabankens rödlista. Därför bör regeringen ta initiativ till ett stopp för statligt stöd till all fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar.
mot · GX02MJ434 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en komplettering av miljökonsekvensbeskrivningen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en uppföljning av hur kommunerna har tolkat då det gäller skyddet av produktiv jordbruksmark.1 1 Yrkande 2 hänvisat till CU. I 6 kap. finns ett regelverk kring miljökonsekvensbeskrivningen (MKB) och dess utformning. Där finns beskrivet när en MKB ska göras och vad den ska beakta. Regelverket är relativt detaljerat gällande den inverkan som måste beaktas i en MKB men nämner inte eventuell minskad möjlighet att producera livsmedel på marken. Det är i 6 kap. 7 § 3 marken nämns. Här är det rimligt att tydliggöra markens betydelse för livsmedelsproduktionen då den är av vital betydelse. Det bör tydligare belysas att vid val av lokalisering ska markens avkastningsförmåga beaktas. Det leder i sin tur till att man i första hand bör välja att exploatera icke jordbruksmark och i andra hand, om så är nödvändigt, alltid välja den mark med lägst avkastning som står till buds. Detta beroende på den framtida stora efterfrågan på livsmedel som befolkningsökning och ökad levnadsstandard kommer att leda till, samt den pågående omställningen från fossil energi till förväntad ökning i produktion av bioenergi. Det borde därvid vara självklart att produktion av mat och energi ska ges en större betydelse och vikt än de flesta alternativa användningar av marken. Det är känt att åtskilliga hektar av högproduktiv mark av våra bästa åkerjordar exploateras . Detta kan få allvarliga effekter för livsmedelsförsörjningen. Hur kommunerna hanterar frågan om exploatering av värdefull är därför mycket viktigt att följa upp. Utredningen anser att reglerna som gäller skyddet mot exploatering av värdefull jordbruksmark för andra ändamål bör ses över och föreslår dessutom en skärpt kontroll av tillämpningen av dessa regler. Förslaget sammanfaller väl med intentionerna i denna motion. Bebyggd kan aldrig återställas, men bevarad mark kan ges olika roller .
mot · GX02MJ436 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbud mot användande av växtnäring och växtskyddsmedel är att betrakta som avsevärt försvårande av pågående markanvändning. De olika vattenmyndigheterna är på väg att ta fram åtgärdsplaner med anledning av vattendirektivets införande. Hur dessa kommer att se ut vet vi ännu inte men med all sannolikhet kommer man att försöka begränsa användandet av olika växtskyddsmedel och näringsämnen. Detta sker som kommunerna blir allt bättre på att skydda sina vattentäkter. Effekten av detta blir att allt fler kommer att tvingas till en odlingsform som är både mera arbetskrävande och långsiktigt tveksam. Ersättningarna för detta regleras bland annat i . Den utgår ifrån att det är den som förorenar som ska stå kostnaden för föroreningen, och det är utmärkt. Men i fallet med vattenskyddsområden för exempelvis dricksvattentäkter blir tillämpningen orimlig. Självklart ska inte medel som kan förorena grundvattnet användas någonstans. Det är det Kemikalieinspektionen är till för att kontrollera. De ska se till att de medel som används i jord- och skogsbruk fyller de miljökrav som är rimliga att ställa. Effekten av lagen blir att risken för påverkan av grundvatten bedöms olika beroende på vad grundvattnet används till. Så fort det ska bli dricksvatten gäller strängare regler än annars. Då är det alltså inte föroreningsrisken som bedöms utan effekten av föroreningen. I det fallet är det rimligt att den som ska bruka en naturresurs även är den som står kostnaden för att skydda densamma. Detsamma kommer sannolikt att gälla i de åtgärdsprogram som vattenmyndigheterna är på väg att ta fram. Vi riskerar att få olika krav på brukandet av beroende på exempelvis hur tättbefolkat ett område är med därtill följande utsläpp från olika avloppssystem och reningsverk. Det är rimligt att fastighetsägare som exempelvis förhindras att driva konventionellt jordbruk på grund av att deras mark används till vattentäkt eller skyddsområde får ekonomisk ersättning för det. Många domstolar avslår en begäran om sådan ersättning med hänvisning till ordet avsevärt, i 31 kap. 4 §. Genom att definiera att förbud mot användande av växtnäring och växtskyddsmedel är att betrakta som avsevärt försvårande av pågående markanvändning så säkerställer vi att fastighetsägare får den ersättning som de rimligen har rätt till.
mot · GX02MJ438 · 2009-09-23 00:00:00 — Fördelning av medel gällande klimatforskning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att säkerställa medel för forskning kring alternativa förklaringar till den globala uppvärmningen. Regeringen lanserade i proposition 2008/09:50 ett nytt inslag i systemet för forskningsfinansiering: strategiska satsningar. Dessa satsningar föreslås i budgetpropositionen uppgå till . Satsningen för strategiska forskningsområden bör 2012 uppgå till . Lärosäten, forskningsinstitut och forskningsfinansiärer får möjlighet till ökade anslag för breda forskningssatsningar inom de strategiska områdena medicin, teknik och klimat som av regeringen identifierats som viktiga för . Detta är viktiga forskningsområden som bör ges en stor frihet. För att säkerställa att det blir en bred och allsidig forskning är det viktigt att den inte utgår från vad som är politiskt korrekt eller allmänt vedertaget. Forskarna måste få verka oberoende från just detta. Därför är det viktigt att en stor del av de föreslagna medlen används för att utveckla rådande teorier eller för att föreslå alternativa lösningar. Av det skälet bör regeringen säkerställa att de forskare som pekar på alternativa orsaker till den påstådda klimatförändringen får minst lika stora resurser som de traditionella. Det kan även gälla forskning som syftar till att underlätta samhällsomställningar beroende på klimatförändringar oavsett orsak. Ett av skälen för att trots allt uppmuntra forskningen på detta vis är de enorma vinsterna för vårt samhälle om det visar sig att det sannolikt inte är människan som är orsak till klimatförändringar. Då kan vi i lugn och ro ta fram framtidens energikällor så att de står redo att till en billig penning ersätta den rådande fossila grunden. Ett annat skäl är att det finns indikationer på att klimatforskningen inte är fri och obunden utan att det endast är de forskare som stöder teorin Antropogenic Global (AGW) som fått medel. bygger klimatpolitiken på att man accepterat att det är mänskliga koldioxidutsläpp som orsakat den globala uppvärmningen. finns det en oenighet bland forskare om huruvida detta antagande verkligen är korrekt. Ett tredje skäl är att vi sett en kraftig ökning av koldioxiden i atmosfären och att den globala temperaturen snarare sjunkit än stigit .
mot · GX02MJ465 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skötselbestämmelserna som reglerar naturreservat. Av landareal var skyddad natur i någon form (& SCB 2009). Till antalet domineras de skyddade områdena av relativt små områden. Av landets nationalparker, naturreservat och naturvårdsområden är mindre än . Detta innebär att många av våra skyddade områden angränsar och påverkar många privata områden och markägare. Ett naturreservat är ett värdefullt område som skyddas med stöd av (SFS 1998:808). Naturreservatet har särskilda bestämmelser om skydd och skötsel. Vilka föreskrifter som gäller varierar mellan olika reservat, bland annat beroende på områdets karaktär och vilka naturvärden man vill skydda. För varje naturreservat finns en skötselplan som reglerar hur området ska skötas för att naturvärdena ska bevaras och utvecklas. Syftet med reservatet avgör vilka begränsningar som gäller i just det området. Naturreservat som skyddsinstrument är därför flexibelt. Det är i detta avseende som naturreservaten ofta stöter på patrull och vållar stora problem för kringliggande markägare. Efter det att stormarna och drog fram över inträffade just detta fenomen. Vissa av de naturreservat som drabbades av stormarna behövde inte upparbeta och ta bort den skog som fallit medan omkringliggande markägare hotades med höga viten om de inte gjorde just detta. Markägarna drabbats sedan dubbelt med tanke på den barnkammare för barkborrar som skapades i naturreservaten som inte hade upparbetats. Naturreservaten blev dessutom omöjliga att beträda, badplatser gick inte längre att använda osv. Detta skapar en klyfta mellan människor i bygden och statliga myndigheter som är svår att reparera. När naturreservaten har särskilda bestämmelser om skydd och skötsel som strider mot de regler och lagar som reglerar kringliggande mark riskerar regelverket att urholkas. Vi anser att liknande regler bör gälla statens skötsel av naturreservaten som övriga markägare runtomkring måste följa. Det är av största vikt och av grundläggande betydelse att det finns ett gott samarbete och en förståelse för arbetet mellan staten och markägaren å ena sidan och staten och allmänheten å andra sidan. När naturreservatet inte omfattas av samma regelverk som kringliggande mark riskerar förståelsen för statens vision att urholkas. Saknas den lokala förankringen blir sedan uppdraget omöjligt att utföra. Det är av stor vikt att berörda myndigheter har en kontinuerlig dialog angående naturvård med medborgarna. Samråd, tidig information och markägarens medverkan behöver utvecklas och förbättras. Det gäller att i ökad utsträckning bekräfta och tillvarata markägarens kunskap och engagemang. Om vi skall lyckas uppnå de mål som finns uppställda samt vårda den biologiska mångfalden och viss natur är det viktigt att vi jobbar med markägarna och människorna i de berörda områdena, inte mot dem. Liknande lagar och regler bör därför gälla för alla inblandade parter. bör därför uppmärksamma regeringen på den problematik som kan uppstå när inte alla behandlas lika inför lagen.
mot · GX02MJ476 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad myndighet för havsresurserna. Det har kommit ett förslag från regeringen att utreda om en ny havsmiljömyndighet bör komma till stånd, detta i syfte att förbättra hanteringen av havsresurserna. Det är positivt och inte . I utredningsförslaget föreslås att slås ihop med . Förutom det föreslås den nya myndigheten få ansvar för planeringen av den ekonomiska zonen. Utredningen föreslås även utreda vilka andra ansvarsområden som den nya myndigheten ska ansvara för. Det föreslås att myndigheten ska finnas under . Sedan föreslås helt ologiskt att verksamheter blir kvar under med fiskeriförvaltning, fiskerikontroll, vattenbruk m.m. Det är positivt att det äntligen kommer till stånd förslag om hur vi ska komma bort från det status quo som varit där havsförvaltningen helt har fallit i glömska. Tyvärr kommer förslaget om förändringen inte betyda mycket i realiteten om inte fiskeriförvaltningen ingår som en del av havsförvaltningen. En stor del av poängen med en havsmiljömyndighet är att den skall kunna reglera fisket. En myndighet måste ha ett totalt förvaltaransvar för att kunna reglera destruktivt fiske och andra aktiviteter även i den ekonomiska zonen. Med stöd av ovanstående föreslås att en havsmiljömyndighet kommer till stånd med ovan nämnda ansvarsområden.