ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Kr264 · 2009-10-02 00:00:00 — Nationell databas över våra svenska kulturarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell databas för våra svenska kulturarv. I finns det en riklig mängd kulturarv som är av stor vikt att de bevaras för eftervärlden. Ofta arbetar man aktivt och målinriktat med detta på länsnivå via länsmuseer och länsantikvarienämnder, men även i hembygdsföreningar. I län arbetar man aktivt med kulturarvsdatabasen , för att information inte ska gå förlorad och för att de som är intresserade enkelt ska hitta det de söker efter och är intresserade av. En liknande databas på nationell basis skulle skapa möjligheter för hembygdsföreningar och övriga med intresse att själva bevara sin bygds kulturarv. Databasen bör vara utformad så att hembygdsföreningarna har möjlighet att lägga in skrifter, filmer och foton med mera. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Kr266 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda om tv-licensavgiften kan tas bort och i stället finansieras med skattemedel. Tekniken går framåt och skapar ständigt nya möjligheter att ta till sig massmedia. Att läsa tidningar och nyheter på nätet istället för i den traditionella pappersformen blir allt vanligare. Det ger helt nya utmaningar för traditionella media som t.ex. tidningar, radio och tv. Reklamkanalerna blir allt fler och konkurrerar med public servicekanalerna om tittarnas och lyssnarnas tid. Svensk public service producerar mängder av program och nyheter som ska vara obundna av politiska och ekonomiska intressen. Verksamheten finansieras av en särskild avgift som alla som äger en tv eller radio måste betala. Avgiften ligger på . Systemet bygger på att man själv anmäler sitt tv-innehav till Radiotjänsts register. kontrollerar Radiotjänst, som är ett dotterbolag till , SR och UR, om personer som inte finns med i deras register betalar avgiften. Kontrollen utförs av ett åttiotal kontrollanter som besöker de personer som inte finns med i registret, samt ett trettiotal personer som arbetar på Radiotjänsts telemarketingtjänst. Avgiften borde finansieras med skattemedel istället för som med ett avgiftssystem där man själv anmäler om man har en tv eller radio. Detta skulle medföra att alla som faktiskt har en tv eller radio skulle betala avgiften och man skulle kunna lägga de resurser som läggs på avgiftskontroll på , och Utbildningsradios kärnverksamhet. Tekniken har dessutom sprungit ifrån lagstiftningen. finns det möjlighet att se på tv i sin mobiltelefon eller på en dator, och eftersom dessa inte omfattas av något avgiftskrav kan man lagligt ta del av avgiftsbelagt material gratis. Det är heller inte rimligt att ta ut en avgift av alla som äger en mobiltelefon eftersom det inte är alla modeller som kan ta emot en tv-sändning. Dessutom är det långt ifrån alla, som har en mobiltelefonmodell med möjlighet att ta emot en tv-sändning, som använder sig av den tjänsten. Det enklaste och mest resurseffektiva sättet att se till att tv-avgiften betalas av alla som ser på tv är därför att ta bort tv-avgiften och istället helt finansiera SVT, SR och UR med skattemedel.
mot · GX02Kr271 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bibliotekslagen bör avskaffas. Trots att biblioteken är en oumbärlig och central kulturinstitution med en historia som sträcker sig tusentals år tillbaka och som fyller en viktig funktion som folkbildare och förmedlare av det skrivna ordet, finns det flera skäl att ifrågasätta bibliotekslagen. har en lång tradition av att värna det oberoende skrivna ordet och boken är en viktig symbol för detta. Detta är något som vi bör slå vakt om och därför fyller bibliotekslagen en tveksam funktion. Bibliotekslagen garanterar inte heller en viss kvalitets- eller kvantitetsstandard. riskerar den att hindra förnyelse och mångfalden när det kommer till spridningen av böcker. Nya driftsformer, tillkomsten av andra sätt att bedriva biblioteksverksamhet på, nya profileringar, flexibla öppettider etc., vilket skulle kunna förbättra servicen och öka intresset för läsandet, bromsas genom en lagbunden reglering av biblioteken. Just på grund av sin roll som kunskapsspridare spelar biblioteken också en viktig roll för demokratin. Därför är det viktigt att minimera den offentliga styrningen. I en undersökning som och genomförde konstaterades bland annat att inköpen av politisk litteratur till övervägande del utgjordes av socialistiskt orienterade böcker med ett kritiskt förhållningssätt till ekonomisk liberalism i jämförelse med mer borgerligt orienterad litteratur. Detta är en olycklig konsekvens av politisk styrning och reglering av det skrivna ordet som belyser varför biblioteken bör släppas fria.
mot · GX02Kr272 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för . är en av världens bäst bevarande gruvmiljöer. skattkammare och Riksens främsta Clenodium är namn som gruvan fått . finns dock ingen gruvdrift som genererar silver. Men gruvan är en kulturhistorisk klenod. Som besökare kan man lära sig mycket om gruvdrift . Många gruvorter bär prägel av den gamla tillmakningsmetoden, d.v.s. att gruvarbetarna eldade mot bergväggen för att sedan bearbeta den med enkla verktyg. under jorden kan man vandra i gruvorter och uppleva mäktiga bergrum. Ovan jord finns ett trettiotal kulturbyggnader. Lillgruvan förklarar pedagogiskt gammal gruvteknik för barnen. 75 000 besöker gruvområdet varav 30 000 besökare gör nedstigning i gruvan. Förutom intäkter från visningsverksamheten får visst kommunalt bidrag. Kostnaderna för att förvalta de kulturhistoriska byggnaderna är dock omfattande. borde vara ett riksintresse av stor betydelse att slå vakt om som en traditionsrik riksklenod. Det är därför angeläget att undersöka möjligheterna för staten att ta ytterligare ekonomiskt ansvar för att bevara detta kulturhistoriska arv.
mot · GX02Kr273 · 2009-10-01 00:00:00 — Folkbildningens särart och bidragsgivningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slå vakt om folkbildningens särart och utvecklingsmöjligheter samt att påbörja dialogen om bidragsgivningen med den lokala och regionala nivån. Folkbildningen har i ett helt sekel bidragit till att minska kunskaps- och klassklyftor i och väckt engagemang som lett till att , jämfört med många andra länder, har en livaktig demokrati där många människor gör sin röst hörd. propositioner som berört folkbildningen har slagit fast värdet av detta och värdet av att folkbildningen även får möjlighet att utvecklas utifrån sin särart. Det har också konstaterats att det är ett gemensamt ansvar för stat, kommuner, landsting och huvudmän att erbjuda dessa förutsättningar. Ändå finns det skäl att känna oro för framtidens folkbildning. Sedan den politiska majoriteten skiftade 2006 har flera kommuner, landsting och regionförbund i landet beslutat att kraftigt begränsa eller helt upphöra med sitt stöd till folkbildningen. Särskilt det senaste årets tuffa ekonomiska förutsättningar har gjort att många kommuner valt att kapa bidragen. På flera håll förs också en diskussion om hur man i högre utsträckning ska kunna styra, uppdra åt och beställa verksamhet från studieförbund och folkhögskolor. Blir detta verklighet går hela poängen med folkbildningen förlorad, då kan vilken kommersiell utbildningsleverantör som helst ta över dess verksamhet. Det är viktigt att förstå folkbildningens idé för att kunna förstå motiven för samhällets stöd till folkbildningen. Folkbildningens praktiska genomförande ska naturligtvis kunna granskas utifrån olika kvalitetsindikatorer. Men detaljerna måste folkbildningen själv finna former för. Precis som deltagandet är fritt och frivilligt för den enskilde, måste god folkbildning vara befriad från pekpinnar och tvång. Syftet med statens bidrag till folkbildningen bör därför vara att utveckla och stärka den, inte att styra och begränsa den. För att folkbildningen ska kunna bli en mötesplats och plantskola för demokratiska samhällsmedborgare som vill skapa opinion och påverka i hela landet måste alla nivåer ta sitt ansvar och slå vakt om dess särart och bidra till dess utveckling. Med tanke på att bidragen till folkbildningen från kommuner och landsting har minskat kraftigt är det hög tid att man från nationell nivå tar initiativ till samtal med regioner, landsting, kommuner och huvudmän om folkbildningens angelägenhet och det gemensamma ansvaret för dess utveckling.
mot · GX02Kr275 · 2009-10-01 00:00:00 — Kulturell kreativitet och innovation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturell kreativitet och innovation samt om att ta till vara kulturarbetarnas kompetens. Kulturen spelar en viktig roll för välfärd och tillväxt. Det gäller allt från hälsa, arbetsmiljö, boendemiljö, kompetensutveckling, produktutveckling till företagande. Ett nära samarbete mellan kultur/konst och samhälle stimulerar till nytänkande och öppnar upp för reflektion och annorlunda lösningar. Det är en samhällsvinst att ta tillvara kulturarbetarnas kunskap, kompetens och kreativitet. En modell att ta tillvara, utveckla och sprida kulturarbetarnas kunskap inom hela kulturområdet är Konstfrämjandets Skissprojekt, Samtidskonstnärer i samtidssamhället. Syftet är att nå ut med kulturkonst till en bred publik i alla åldrar, att skapa nya arenor för konstnärerna (skapa nya jobb), att utveckla arbetsmiljön, minska ohälsan och att verka gränsöverskridande. Konstfrämjandet fungerar som en plattform som stärker konstnärerna i deras konstnärskap, samt fungerar som en förmedlande länk till olika intressenter som betalar konstnärerna en lön för utfört konstnärligt arbete. Här skapas ett antal nya arbetsplatser för bildkonstnärer, den grupp som har det svårast på arbetsmarknaden. Utvecklingsmedlen har varit av stor betydelse för att utveckla och pröva nya metoder för kulturell utveckling på olika platser i landet. Spännande och nytänkande projekt måste även framöver ha möjlighet att få samhällets stöd.
mot · GX02Kr278 · 2009-10-05 00:00:00 — Pris- och löneomräkning inom kultursektorn begär att regeringen återkommer med förslag till hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt än för att motverka urholkningen av anslagen inom kultursektorn. Uppräkning av anslagen för ökade kostnader för hyror, priser och löner är otillräcklig. En del verksamheter, exempelvis den fria scenkonsten, amatörkulturens centralorganisationer, arrangörer, litteratur- och tidskriftsstödet liksom hemslöjden, får ingen uppräkning alls. Ekonomin har gröpts ur, och de får allt svårare att överleva. I en del fall höjs dessa anslag, men då kallas det för reform och urgröpningen ökar på grund av att även reformen ska finansieras med de otillräckliga uppräkningarna. På utgiftsområdet 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid omfattar 2010 drygt 11362miljoner kronor. Av denna summa har 8854miljoner kronor blivit uppräknade med pris- och löneuppräkning. Uppräkningssumman ligger på 280miljoner kronor och motsvarar ca 3,16procent. Av dessa har 46,4miljoner kronor omprioriterats med en generell neddragning på 1,5procent. Detta ger felaktiga förväntningar. Uppräkningen är beräknad på föregående års pris- och löneförändringar och ska täcka de omkostnader som redan inträffat. De verksamheter där man gör en generell neddragning drabbas dubbelt, bland annat kostnadsökningar och de kostnadsökningar som inträffar . I årets budgetproposition avser regeringen att göra enbart en översyn av försvarsprisindex (FPI) vilket är en speciell pris- och löneomräkningsmetod som tillämpas på försvarets anslag. När allianspartierna (m, fp, c, kd) var i opposition krävde de att de fria grupperna och ska omfattas av en återkommande pris- och löneomräkning. De skrev i en gemensam reservation att regeringen dessutom bör ta ett helhetsgrepp kring inflationssäkringen av anslagen på hela kulturområdet. I en interpellation om pris- och löneuppräkning för kultursektorn svarade Kulturministern: Självklart ska det man säger i opposition också gälla. Anslaget till de fria grupperna och ska omfattas av PLO och att regeringen borde ha ett helhetsgrepp över denna fråga. Detta avser vi att genomföra. Kulturministern kunde emellertid inte ge någon tidsplan för när regeringen skulle genomföra de utlovade förändringarna. återupprepar kravet på att regeringen ska göra en uppföljning av de utredningar som () och gjort och att regeringen ges i uppdrag att återkomma med förslag till hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt än för att motverka urholkning av anslagen inom kultursektorn. Detta bör ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (v)
mot · GX02Kr280 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja uppbyggandet av ett arkeologiskt center vid fyndplatsen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja Lunds universitets historiska museum i dess arbete med omhändertagande av fornfynd. Järnåldersboplatsen i skånska blev grundligt undersökt 1996 och större utgrävningar startade. Området är ca och stora mängder föremål och spår av en kultplats har hittats. Det visade sig att här fanns ett område som i fråga om historisk betydelse och antalet fynd motsvarar och t.o.m. överträffar de epokgörande utgrävningarna i . har arbetet resulterat i över 22 000 metallfynd trots att endast en liten del av området grävts ut. Här har funnits bebyggelse från till . Arkeologerna drar slutsatsen att varit ett ekonomiskt, politiskt och religiöst maktcentrum och eventuellt centrum för ett sydsvenskt rike. Detta gamla flyttades till nuvarande omkring . En av de intressanta frågor som ännu väntar på svar är varför kultplats och ekonomiskt centrum flyttades norrut. finns långt gångna planer på att skapa ett arkeologiskt center i . Tre beståndsdelar i detta center blir en arkeologisk park öppen dygnet runt, ett besökscentrum med byggnad samt arrangerandet av årliga offentliga utgrävningar. har bildats och ett samarbete utvecklas mellan i , arkeologiska institutionen i , kommun, , med flera. Fynden i är arkeologiskt unika. Ändå är de statliga centrala satsningarna på att omhänderta och visa fynden minimala. Lunds universitets historiska museum har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från och övriga . Museet har den näst största samlingen av fornfynd i efter i . Av historiska skäl lyder museet under och i motsats till i , som lyder under . Ett enskilt universitet har alltså i praktiken ansvar för att finansiera omhändertagandet fler fornfynd än i och detta utan motsvarande extra resurser. har enligt vår mening ett ansvar för kulturpolitik i stort, även för den del av kulturen som inte har som huvudman. När det gäller fornfynd borde det finnas en tydlig nationell strategi som säkerställer att arkeologiska fynd från hela kan tas om hand på ett säkert sätt och även bli tillgängliga för allmänheten. Samma resurser som satsas på fornfynd i borde satsas på viktiga arkeologiska fyndplatser i övriga . En viktig uppgift för vore därför att se över hur arkeologisk forskning kan få liknande villkor i hela landet och hur nyupptäckta viktiga fyndplatser ska få likvärdiga förutsättningar att användas för forskning och för museiändamål. När det gäller utgrävningarna i borde det vara naturligt att engagerar sig. Lunds universitets historiska museum borde få centralt stöd för nya tjänster som krävs för arbetet med konservering, magasinering med mera. När det gäller uppbyggandet av ett arkeologiskt center av riksintresse borde det också vara naturligt att engagerar sig för att stödja arbetet.
mot · GX02Kr281 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur jazzens ställning i kulturpolitiken och samhället konkret kan förbättras. Som utpekat i sin kampanj Släpp in jazzen med kampanjaktiviteter över hela landet har jazzmusiken på strukturella grunder hamnat i periferin av dagens kulturpolitik. Det fria kulturlivets mycket låga subventionsgrad är ingen nyhet och har pekats ut som ett problem i flera olika utredningar utan att ord har blivit till politisk handling. Tack vare att nästan allt arbete som utförs i de arrangerande föreningarna sker ideellt blir det mycket kultur för lite skattepengar. De musiker som agerar i det fria musiklivet genomför allt utvecklingsarbete obetalt och spelar för gagenivåer som är under hälften av vad deras kollegor får på institutionerna. Kulturpolitiken måste ta tillvara medborgarnas engagemang och allt det ideella arbete som läggs ner i föreningsform. samlar 25000 medlemmar från samhällets alla geografiska och sociala hörn som har sitt brinnande intresse för jazz gemensamt. Det är denna medborgerliga förankring som gör det fria kulturlivet så viktigt. Med utgångspunkt från 2007:1 Musik 20042005 kan olika systems kostnadseffektivitet jämföras enligt följande: 1 står för Musikarrangörer i samverkan. Förbunden samlar de flesta av landets ideella musikföreningar. Förutom det uppenbara problemet med ett kulturliv där aktörerna agerar på så vitt skilda villkor kan också konstateras att denna sneda fördelning mellan institutionerna och det fria kulturlivet bestraffar vissa genrer mer än andra. Jazzen är fri till sin karaktär och en övervägande del av genren verkar också i det fria kulturlivet. Orkesterinstitutionernas jazzverksamhet är om inte obefintlig så åtminstone försumbar. Inom länsmusiken ser det mycket olika ut, men i huvudsak kan konstateras att genren är starkt underrepresenterad. Jazzlivet består alltså till övervägande del av fria grupper med lågt statligt bidrag som frilansar hos fria arrangörer med ännu lägre statligt bidrag. Jazzen som genre är på detta sätt illa behandlad på grund av att de kulturpolitiska strukturerna inte har hängt med i konstformernas utveckling. Att pröva hur de nuvarande kulturpolitiska prioriteringarna och strukturerna förhåller sig till dagens samhälle var ett av uppdrag men man lämnade inte några särskilda tankar eller förslag kring detta. Jazzen måste stärkas både institutionellt och där den redan finns, nära medborgarna utanför institutionerna.
mot · GX02Kr284 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheterna till en långsiktig finansiering av forsknings- och informationsverksamheten i . är en av och världens mest lästa och uppskattade barnboksförfattare. Med den enorma betydelse haft för generationer av barn i vårt land och utomlands vore det av yttersta vikt att hennes minne uppmärksammas. Vid bortgång instiftade ett pris till hennes ära, Litteraturpriset till minne. Syftet med priset är att uppmärksamma kvalitativ litteratur och bildkonst för barn och ungdomar. Verken ska präglas av den djupt humanistiska anda som förknippas med och stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen. Priset ska också stärka barns rättigheter på global nivå. Litteraturpriset administreras av och prissumman på kommer från regeringen. I har kommunen medverkat till att prästgården har etablerats som forsknings- och informationscentrum i samband med omfattande gärning. Detta har förverkligats i samband med ett EU-projekt. För en liten kommun som är den ekonomiska belastningen alltför hög. Ändå bör det finnas ett nationellt, regionalt och kommunalt intresse av att hålla liv i framför allt alla internationella kontakter som har uppstått med anledning av gärning. Flera av hennes böcker är översatta till 70 språk. Därför bör regeringen undersöka möjligheterna till en långsiktig finansiering av forsknings- och informationsverksamheten i .
mot · GX02Kr288 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. Människan är en helhet med kroppsliga, själsliga och andliga behov. För att må bra behöver hon känna att dessa behov är tillgodosedda. I sjukvården är det alltfler som upptäcker hur viktigt det är att inte bara se till kroppen utan också till de övriga behoven. Därför är sjukhuskyrkan viktig. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, som det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades . Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården. Sjukhuskyrkans arbete bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna samfunden i vårt land. De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår ofta en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Det finns dock även ett särskilt statsbidrag som betalas till samfunden, förutom . Det behövs en översyn av detta statsbidrag till andlig vård inom sjukvården. räcker nämligen inte bidraget. Sjukhuskyrkan är uppskattad av alla som kommer i kontakt med den. Det gäller inte enbart patienter utan även anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bl.a. arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle. För att trygga och utveckla sjukhuskyrkans verksamhet bör därför statsbidragsreglerna ses över. inledde regeringen en dialog inom det sociala området med bland annat ett åttiotal organisationer. blev en överenskommelse mellan regeringen, de idéburna organisationerna och SKL klar som innebär ett enande kring några principer som ska utveckla relationerna och tydliggöra rollerna parterna emellan. Det är mycket positivt att regeringen inser vikten av de idéburna organisationernas insatser. Det är angeläget att sjukhuskyrkan kan finnas kvar och kan vidareutveckla sin verksamhet. stöd till trossamfund har presenterat en rapport om trossamfundens användning av beviljade statsbidrag för regeringen, och i betänkandet 2008/09:KrU6 Ungdomspolitik och trossamfundsfrågor anser kulturutskottet att regeringens beredning bör avvaktas. Det är dock så att sjukhuskyrkan är en mycket speciell verksamhet som är i behov att statligt stöd nu för att kunna bedriva sin verksamhet på ett fullgott sätt.