ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub328 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyndsam utredning av ett system med tre terminer i . Alla barn ska må bra i skolan och trivas med att lära. ska präglas av kunskap och arbetsro. Det är av stor vikt att skolan utvecklas och följer med förändringar i samhället. Den svenska skolan har ett tvåterminssystem som har fyllt sin funktion. Men när samhället förändras och utvecklas behövs även detta omprövas. Antalet garanterade undervisningstimmar i den svenska är låg i en internationell jämförelse. I är antalet undervisningstimmar per ämne reglerat i skollagen, där det totala antalet lärarledda lektioner för hela grundskoletiden ligger på , vilket ger den grova uppskattningen per läsår. Hur dessa timmar fördelas på de nio skolåren bestäms lokalt. Detta kan jämföras med EU-genomsnittet per läsår. elever behöver få mer tid till lärande. Detta förutsätter att antalet garanterade höjs i . Årets dagar behöver därför utnyttjas på ett bättre sätt för att uppnå kravet om ökad tillgänglighet till kunskap. Vi anser att regeringen skyndsamt bör utreda ett system med tre terminer i , vilket innebär att en förändring av skollagens reglering kring terminsindelning är nödvändig. Detta gör det möjligt för de enskilda skolorna att på ett bättre sätt lägga upp arbetet utifrån deras arbetssätt och pedagogik.
mot · GX02Ub329 · 2009-10-01 00:00:00 — Undervisning i skånsk historia i de skånska skolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ge i uppdrag att se till att eleverna i skånska skolor ska få läsa skånsk historia. nuvarande gränser fastställdes och har varit intakta om man undantar de år som vi bildade union med . Stora delar av har historiskt haft en annan nationstillhörighet. Trots det speglas den svenska historien i skolundervisningen med som grund. Det innebär att de områden som historiskt tillhört någon annat land inte ges en rättvisande bild om de över huvud taget nämns. Det kan vara , , , , eller . De allra flesta skåningar är väl medvetna om att tillhörde . saknar de nästan helt möjligheten att få del av den samlande kunskapen om deras genuina kulturarv före det svenska maktövertagandet. Många skåningar har med indignation deklarerat hur lurade de har känt sig när de i vuxen ålder plötsligt har uppdagat att skolans historieundervisning inte var särskilt objektiv. När historia blir ett kärnämne på gymnasiet kommer det att vara än viktigare att den verkliga historien ligger till grund för undervisningen. Även om det heter att det är segraren som skriver historien borde vi 2009 kunna vara så ärliga att vi förmedlar en mer rättvisande bild till våra elever i skolorna framöver. För oss som skåningar värnar vi självklart våra egna invånare och vårt eget landskap men självklart gäller det även övriga berörda delar av . För att detta ska bli verklighet bör mer av den regionala historien återspeglas i undervisningen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Ub330 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tar initiativ till en utvärdering av skolhälsovården. Skolhälsovården måste bedrivas utifrån en hög grad av samverkan mellan olika aktörer kring barnen. Det finns många kommuner där denna samverkan fungerar bra, men det har av också redovisats kommuner där denna samverkan kan bli bättre. Likaså har i ett antal utvärderingar konstaterat att skolhälsovården varierar mycket mellan olika skolor och likaså mellan olika kommuner. När vi nu ser en ökning av psykisk ohälsa bland unga, därtill problem med övervikt hos allt fler, är det viktigt att skolhälsovården bedrivs på det mest optimala sättet för att nå bästa resultat. Regeringen bör därför ta initiativ till en utvärdering av skolhälsovården.
mot · GX02Ub332 · 2009-10-01 00:00:00 — Startsvenska en mer funktionell utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja ett arbete med att förändra svenska för invandrare till att bli en mer funktionell språkutbildning. Att lära sig svenska är en viktig förutsättning för integration. Det krävs då att kan erbjuda en fungerande språkutbildning för alla som migrerar hit. Svenska för invandrare, sfi, har blivit en allt för isolerad skolform, och i många kommuner är det den huvudsakliga verklighet de nyanlända möter i . Även om språkundervisningen skiljer sig mellan olika kommuner har deltagarna över lag mycket svag koppling till arbetsmarknaden. deltog totalt 65000 personer i sfi vilket var fler än . av deltagarna var flyktingar och var kvinnor. Men det var bara en tredjedel av deltagarna som klarade den högsta nivån. Drygt en tredjedel avbryter utbildningen utan godkänt betyg i någon kurs. Det finns också starka samband mellan resultat i sfi-studier och tidigare utbildningsnivå, vilket talar för en tydligare differentiering av språkstudierna. Arbetslinjen måste tydligare prägla språkutbildningen. Dagens sfi borde ersättas av en mer funktionell språkutbildning som skulle kunna heta Startsvenska. Denna språkutbildning bör ta sin utgångspunkt i förväntade studier eller arbete i . Målsättningen är att Startsvenskan ska kombineras med arbete, yrkesutbildning eller praktikplats samt vara tydligt individualiserad. Därmed borde den delvis frångå de kursplaner som dominerar sfi. För personer som inte är i arbetsför ålder, eller inte bedöms vara arbetsföra, bör språkutbildningen anpassas till att utgöra en grundläggande bas-svenska. Denna ska ge grundläggande kunskaper för att människor ska kunna delta i samhällslivet, ta till sig information och hantera vardagen i . För personer som är analfabeter måste också en bas-svenska erbjudas innan den mer arbetsmarknadsinriktade Startsvenskan påbörjas. Även startsvenska med nyföretagarinriktning borde, i kombination med företagsrådgivning, kunna erbjudas den nyanlände. Entreprenörskap står i centrum för regeringens näringspolitik och en mängd generella satsningar har genomförts, vilket gjort det billigare och enklare att starta och driva företag. Detta gynnar alla, både inrikes och utrikes födda. Och för den nyanlände måste möjligheten att starta företag bli en än mer naturlig väg till egenförsörjning.
mot · GX02Ub333 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka lärarkunskaperna om företagande och entreprenörskap vid utformningen av all utbildning. Generellt sett är det önskvärt att attityden till entreprenörskap blir mer positiv i . För att få en ökad tillväxt är insatser som stimulerar till positiva attityder till entreprenörskap, speciellt hos unga, viktiga. För att ändra attityden till entreprenörskap och innovation är det viktigt att vid tidig ålder stimulera och uppmuntra kreativitet. Landets skolor behöver bli bättre på att bejaka och ta tillvara barns talanger och nyfikenhet. Det handlar om en grundläggande attitydförändring från skolans sida att stimulera och utveckla barns intresse för företag. Skolan ska vara en plats där barn och ungdomar ska lära sig för livet. I skolan ska eleven finna inspiration för att lära sig saker om världen, sig själv och andra. Det är viktigt att öka lärarkunskaperna om företagande och entreprenörskap vid utformningen av all utbildning och därmed bör det införas fler kurser med företags- och affärskunskap för eleverna.
mot · GX02Ub336 · 2009-10-02 00:00:00 — Tandvårdens roll för att förebygga och uppmärksamma omsorgsbrist och övergrepp mot barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tandvårdens roll för att förebygga och uppmärksamma omsorgsbrist och övergrepp mot barn. Tandvården har en unik möjlighet att komma i nära kontakt med alla barn. De får en god överblick över eventuella skador i mun-, ansikts- och halsregionen. Tandvården ser hur barnet svarar och kan också vara uppmärksam på om barn uteblir från inbokade tider. Vi vet att de flesta fysiska övergrepp mot barn sker mot övre delen av kroppen. Massiv tandröta hos barn bör tolkas som uttryck för försummelse tills motsatsen är bevisad. Tydliga rutiner bör etableras inom tandvården för att följa upp barn som inte kommer till inbokad tid. Att utebli kan även vara en signal på försummelse. Tandvården har anmälningsplikt, men erfarenheten visar att allt för få tandläkare använder sig av denna. Undervisning kring övergrepp och anmälningsskyldighet måste bli obligatorisk i all utbildning och vidareutbildning av tandvårdspersonal. Andra yrkesgrupper som arbetar med barn måste ges information om tandvårdens viktiga roll i arbetet för att värna och skydda barnen. Tandvårdens viktiga roll för att skydda utsatta barn ska uppmärksammas i det nationella arbete som bedrivs för att förebygga och uppmärksamma omsorgsbrist och övergrepp mot barn. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub337 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till punktskrift. Varje människa bör ha ett läs- och skriftspråk för att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsad. Tyvärr är detta vardagen för många gravt synskadade personer som befinner sig just i den situationen. Möjligheten till att lära sig punktskrift är begränsad på grund av en oklar ansvarsfördelning inom samhället. Hälso- och sjukvården har genom syncentraler ansvaret för synskadades rehabilitering vilket omfattar många olika delar. De flesta syncentralerna kan ge en introduktion för att komma igång med punktskrift, men den mer omfattande undervisning och träning som behövs och som kan ta upp till att genomföra är inte möjlig genom syncentralernas försorg. Att skaffa sig ett nytt läs- och skriftspråk är knappast heller en hälso- och sjukvårdsfråga. Istället borde det vara en utbildningsfråga. Det finns inte någon lag som garanterar undervisning i punktskrift till en person som i vuxen ålder blivit synskadad. Det finns ingen självklar rätt och ingen självklar plats där man som synskadad kan få en längre sammanhängande undervisning med god kvalitet. Vi anser att personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Detta är ett mål att eftersträva eftersom ställer sig bakom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder där det bland annat klart framgår att man ska arbeta för att personer med synskador skall ha rätt att lära sig punktskrift. Som det ser ut uppfyller inte FN:s konvention vad beträffar rätten till att lära sig punktskrift. Förutsättningarna ser olika ut i landet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub338 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten att lära sig teckenspråk som modersmål i . Teckenspråk används av personer med dövhet eller hörselskada vid direkt kommunikation. Teckenspråket är nationellt och unikt för varje land. Det svenska teckenspråket erkändes som dövas första språk av 1981. Att utveckla ett språk vid tidig ålder sker omedvetet och automatiskt. Att lära sig ett språk senare i livet kräver större ansträngning och motivation från individens sida. Det är inte heller självklart att nivån på språket blir lika hög som om barnet fått utveckla det från tidig ålder. Teckenspråk och svenska kompletterar varandra och gör att språken blir rikare. Ju fler redskap för kommunikation desto fler möjligheter att kommunicera. finns en förordning, TUFF, teckenspråksutbildning för föräldrar som ger föräldrar och syskon till ett barn med hörselskada rätt till teckenspråk. Tyvärr omfattar dock inte denna förordning barnet med hörselskadan. Genom att vara tvåspråkig och ha tillgång till både svenska och teckenspråk ökar chansen för delaktighet i vardagens alla situationer. Situationen som den ser ut för barn med hörselskada verkar ha sin grund i det som gällde tidigare då de flesta hörselskadade barnen fick sin utbildning inom specialskolan och då också fick teckenspråksundervisning. Den övervägande delen elever med hörselskada på grundskolenivå går i vanlig grundskoleklass. Enligt går av barnen i specialskola och ytterligare i särskilda hörselklasser. Detta innebär att omkring 5000 hörselskadade barn och unga går i vanlig grundskola. Skolförfattningarna, som de ser ut , ger inget utrymme för att läsa teckenspråk som modersmål i . Enligt leder detta till att vissa elever inte har möjlighet att läsa teckenspråk. Barn kan läsa Teckenspråk som språkval i , men då används kursplanen i teckenspråk för hörande. Det saknas kursplan i att använda vid undervisning i teckenspråk som modersmål. Dessutom utnyttjas inte språkval . Nämnas bör att det finns möjlighet att läsa teckenspråk som modersmål i gymnasieskolan. Dessutom finns kursplaner för teckenspråk som modersmål på nivå A och B. har föreslagit att elever med hörselnedsättning eller dövhet ska ges möjlighet att läsa teckenspråk som modersmål. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub340 · 2009-10-02 00:00:00 — Idrott och hälsa i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändringar i skolans syn på undervisning i ämnet idrott och hälsa för att förebygga ohälsa och fetma hos barn och ungdomar. barn och ungdomar mår sämre visar olika undersökningar. Alltför mycket stillasittande i form av tv-tittande, video, tv- och dataspel i stället för lek och rörelse präglar alltfler barns vardag. Stillasittande tillsammans med stor konsumtion av läskedrycksprodukter och snabbmat leder till hälsoproblem och fetma. kan vid mönstring se att ungdomar lider av övervikt och dålig kondition. är en stor andel vuxna sjukskrivna på grund av olika former av överbelastningsproblem. Kostnaderna för sjukskrivningar och läkemedelsförskrivning ökar dramatiskt. Livskvaliteten minskar, och det är därför angeläget och nödvändigt att kraftfulla åtgärder sätts in bl.a. inom skolan. Ämnet idrott och hälsa fokuserar alltför mycket på prestation och tävling. Även mycket unga elever i måste om de är med på skolgymnastiken över huvud taget delta i tävlingsmoment. Det som räknas är att springa snabbt och hoppa högt eller långt. Ofta är idrottslektionerna fokuserade på tävlingsmoment, vilket hämmar de barn som lider av övervikt. Detta leder till att de elever som mest av allt behöver motionera och träna tappar lusten och motivationen om de upplever att de inte duger eller är dåliga. De elever som redan idrottar utanför skolan premieras alltför ensidigt. De som har lätt för sig, är vältränade och motiverade utvecklas mer, men de som av olika skäl sällan motionerar tappar lusten för att delta. Detta förhållande behöver ändras. Det är angeläget att skolan skapar ett bestående intresse och en förståelse för vikten av regelbunden fysisk aktivitet. Det gäller snarare att hjälpa eleverna att finna en lustbetonad form av rörelse, vilken den än är. Alla elevers möjligheter till allsidig och lustbetonad motion med målsättningen att förbättra kondition, styrka, rörlighet samt koordination behöver bli en realitet. Elevernas behov av att träna och utveckla sina färdigheter i olika idrottsaktiviteter ska uppmuntras. Skolan skall ge allsidig kunskap om faktorer som påverkar hälsan. Kostens betydelse måste mer tydligt komma i fokus. Hur påverkas kroppen av ensidig snabbmat etc.? Även förståelsen för ett ergonomiskt riktigt arbetssätt behöver visas i undervisningen. Eleverna ska även ges grundläggande kunskaper i simning, livräddning och första hjälpen. Motion i form av dans i olika former bör eleverna bli förtrogna med. kan vara en motionsform för dem som inte har förutsättningar för annan idrott. Kunskaper om olika former av friluftsliv och möjligheten för elever med särskilda behov att få en individuellt anpassad undervisning måste stärkas.
mot · GX02Ub341 · 2009-10-02 00:00:00 — Utbildning och forskning i län tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och forskning i län. har stor betydelse för länet. Det är angeläget att utvecklingen av det kommande Linnéuniversitetet blir stark, både totalt och i Kalmardelen. För detta behövs i första hand en väsentlig uppgradering av forskningsresurser. Målet måste vara att Linnéuniversitetet i högre grad än vad högskolan har haft möjlighet till blir ett nav för utvecklingen i länet och i sydöstra . Genom ytterligare forskningsresurser bidrar Linnéuniversitetet till att indirekt påverka och utveckla regionens näringsliv och offentliga sektor. Det är flera utbildningsområden inom som har ett hållbarhetsperspektiv och därmed är extra viktiga för län: ekonomi och turism, design, miljövetenskap och miljöteknik, det området, sjö- och driftsteknik, utbildningar mot hälsa, omsorg och skola. Det är angeläget att samtliga dessa områden har en stark förankring i forskning som knyter an till regionens nuvarande och kommande näringsliv och offentliga sektor. På det sättet kan vi också bättre befrämja att en hög andel gymnasieelever söker vidare till högre utbildning eftersom studenter numera lägger stor vikt vid att forskning finns vid lärosätena. Vi vill därför att och det kommande Linnéuniversitetet får ökade forskningsresurser så att lärosätet kan utveckla forskning som är till nytta för regionens långsiktiga utveckling. Forskningen sker ofta i nära samverkan med näringslivet, vilket skapar förutsättningar för nya etableringar och arbetstillfällen och utveckling av redan befintlig verksamhet. Industrins kontakter och samarbete med forskningen måste intensifieras för att utveckla såväl nya produkter som nya och rationellare produktionsprocesser.
mot · GX02Ub342 · 2009-10-02 00:00:00 — Sex- och samlevnadsundervisningen i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förbättra sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. Spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar som klamydia har ökat bland unga, som kondomanvändningen har minskat. ökade antalet rapporterade klamydiafall i län med 50 stycken, från 419 till 469 fall. Ungdomar som inte använder kondom i tillräcklig omfattning utsätter därmed sig och sin partner för stor smittorisk. Om också hiv-smittan får fäste bland dessa unga kan den spridas mycket snabbt. Det är därför viktigt att öka kunskaperna bland unga. En granskning av visar att det finns stora brister och stora kvalitetsskillnader mellan landets skolor när det gäller sex- och samlevnadsundervisningen. RFSL och har påpekat för regeringen att dessa ämnen behöver stärkas inom lärarutbildningen. En kartläggning som gjorts vid gjorts vid didaktik vid visar dessutom att sex och samlevnad får mycket lite utrymme vid de flesta lärarutbildningar. Skolan har den viktigaste rollen när det gäller att nå ungdomar med information om sexuell hälsa. Det är därför viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna stärks och att ämnet tas upp ur olika ståndpunkter. Frågor som genus, risker för könssjukdomar och information om hbt-frågor behöver finnas med i undervisningen. bör ansvara för kunskapsutvecklingen inom detta område genom exempelvis granskning, utvärdering och forskning. Sex och samlevnad måste också få mer utrymme i lärarutbildningen.
mot · GX02Ub343 · 2009-10-01 00:00:00 — Ökad tillgång till digitala hjälpmedel i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel i skolorna. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är digital kompetens. Digital kompetens är ett vitt begrepp som innefattar flera olika delar, från att ha kunskaper i hur man hanterar datorer, mobiltelefoner och programvaror till att utveckla en kritisk och reflekterande attityd till informations- och kunskapsteknologi. Datorn är ett bra verktyg att bedriva undervisning med. Skolan har ett uppdrag att överbrygga digitala klyftor eftersom det fortfarande finns grupper som inte har tillgång till eller goda förutsättningar att använda tekniken. är ett av världens mest teknikutvecklade länder. Däremot har halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärande med stöd av digital teknik. Det är hög tid att vi tar detta på allvar och verkligen intensifierar våra ansträngningar, annars kommer unga att hamna på efterkälken. Ett av de stora skälen till att skolan i bred mening inte har tagit till sig nyttan av modern teknik är den bristande tillgängligheten. Även om de flesta svenska barn och ungdomar är användare av den nya tekniken så finns det undantag, dessutom avspeglar sig socioekonomiska förhållanden i hur barn och ungdomar använder IT utanför skolan och det påverkar deras användande av verktyg i lärandet. uppföljning, som presenterades , visar att det finns betydande skillnader mellan skolorna. I en modern skola är tillgången till digitala hjälpmedel en central del. Därför behövs det en nationell strategi för att komma till rätta med bristen på tillgång till digitala hjälpmedel. En strategi måste först och främst innefatta tillgång till digitala hjälpmedel för alla elever och lärare men också kompetensutveckling för lärare så att de kan använda dessa verktyg liksom en större satsning på digitala läromedel. På så sätt förbättrar vi konkurrenskraft och skapar grunden för tillväxt och fler jobb.
mot · GX02Ub344 · 2009-10-02 00:00:00 — Fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inspirera till ökad fysisk aktivitet i skolan. Alltför många barn och ungdomar motionerar inte tillräckligt. Det finns undersökningar som visar att en av fyra inte motionerar alls. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar har genom ett alltför fysiskt passivt liv blivit ett allvarligt hälsoproblem. Det är i barn- och ungdomsåren som goda vanor grundläggs. Och den skada som fysisk inaktivitet gör på hälsan kan inte heller repareras i vuxen ålder. Att vara fysiskt inaktiv skadar hälsan, och detta går inte att reparera genom att bli aktiv i vuxen ålder. Därför krävs insatser från vuxensamhället för att stimulera barn till ökad fysisk aktivitet. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det är många barn som sätter sig framför tv:n eller datorn när de kommer hem från skolan och tillbringar tiden fram till läggdags där. Om vi ger varje barn möjlighet att bli svettigt kommer vi att få friskare barn och också friskare vuxna. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan. Därför måste skolan ge ökat utrymme i skolan för fysisk aktivitet. Det kan ske under skoldagen men också genom att skolan på flera olika sätt uppmuntrar eleverna att vara fysiskt aktiva. Man kan till exempel samarbeta med föreningslivet. Föräldrarna, skolan och föreningslivet kan samverka på ett bättre sätt för att inspirera barnen att röra sig mer. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet.
mot · GX02Ub345 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. För att en ung människa ska kunna få den utbildning han eller hon önskar sig måste han eller hon i vissa fall flytta från sin hemort för att studera på den ort som har den gymnasieutbildning som intresserar honom eller henne. Då blir det en hel del extra kostnader för resor och inackordering. är det olika regler beroende på om eleven väljer att gå en utbildning i en skola eller i en friskola. Om eleven går på en gymnasieskola långt från hemorten så är det den egna hemkommunen som fastställer inackorderingsstödet, med en på central nivå beslutad lägstanivå. Elever som går på en friskola får sitt stöd från CSN som bedömer storleken på bidraget utifrån avståndet från elevens hemort till skolorten. Dessa regler bör ses över eftersom de skapar en ojämlikhet och en orättvis situation mellan elever som väljer att bedriva sina gymnasiestudier på annan ort.