ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Fi287 · 2009-10-01 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling () tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagen om offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling kom till under den förra borgerliga regeringens period och har varit i bruk under . Erfarenheterna har varit många och kännbara inför konsekvenserna av att upphandla i konkurrens, men även att upphandla det lägsta givna anbudet. Det mest absurda är väl att man tvingas upphandla anbud som man vet är lägre än självkostnad och med kvalitetsförsämringar som följd. Den offentliga upphandlingen motsvarar av EU-ländernas sammanlagda BNP och av BNP, vilket innebär att kommuner, stat och landsting handlar varor och tjänster för . Det utgör en stor del av samhällsekonomin. Upphandlingsförordningen av offentlig verksamhet är en bra reform. Men det får inte innebära att offentlig verksamhet diskrimineras i jämförelse med privat verksamhet. Lagen måste ändras så att verksamheterna behandlas lika, att privat och offentlig verksamhet får samma utgångspunkter för sina upphandlingar. Privat verksamhet kan lämna priser under självkostnad, något som snedvrider konkurrensen. Det borde enligt vår mening vara en självklarhet att myndigheter, kommuner och andra offentliga arbetsgivare i sin upphandling anlitar företag som följer spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden. När det gäller möjligheten att kräva kollektivavtal vid offentlig upphandling anser vi att den nuvarande upphandlingslagstiftningen är bristfällig och behöver förändras. Detta för att motverka social dumpning och i stället kunna bidra till goda arbetsvillkor för anställda hos leverantörer och underleverantörer. Staten, kommunerna, landstingen och regionerna ställer alltför sällan krav på sina leverantörer vad gäller kollektivavtal och respekt för deklarationen om de mänskliga rättigheterna och för kärnkonventioner. Detta har lett till att personalen i vissa fall fått sämre anställningsvillkor och otryggare arbetsförhållanden. Det finns mycken erfarenhet kring tillämpningen av i våra kommuner både gällande för- och nackdelar. Det är viktigt att få till stånd en översyn av lagen så att privat och offentlig verksamhet jämställs samt att det offentliga får upphandla på samma villkor som privat företagsamhet.
mot · GX02Fi291 · 2009-10-05 00:00:00 — Förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att AP-fonderna inte ska tillåtas investera i vapenindustrin. AP-fonderna, som förvaltar våra gemensamma pensioner, har både etik- och miljöregler för vilka företag man investerar i. Sedan de infördes har de uppdaterats och förfinats allt mer, vilket jag tycker är bra. Det finns t.ex. riktlinjer om att placeringar inte ska göras i verksamhet som är involverad i barnarbete, att man ska respektera seriösa affärsmetoder (d.v.s. inte involverade i mutor etc.) och att man ska placera i enlighet med de mänskliga rättigheterna enligt FN:s definition. Jag anser att dessa riktlinjer för god etik- och miljöplacering också måste innehålla riktlinjer om förbud mot att placera i vapenindustrin, bl.a. då klustervapen. Det kan inte vara rimligt att våra gemensamma pensionspengar ska användas för att tjäna pengar på försäljning av klustervapen och andra vapen. Jag anser inte att det kan anses vara i enlighet med god etik och moral och borde därför vara förbjudet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02Fi298 · 2009-10-02 00:00:00 — Skatteutjämningssystemet och små kommuner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteutjämningssystemet och små kommuner. Skatteutjämningssystemet är ett värdefullt instrument för att människor ska kunna ges så likvärdiga förutsättningar som möjligt oavsett var de bor. Detta är viktigt eftersom det finns skillnader som kommuner eller landsting i vårt avlånga land inte kan påverka. Självklart måste det finnas underliggande krav som gör att skatteutjämningssystemet inte passiviserar någon kommun eller något landsting från att effektivisera sin verksamhet, utan att det tvärtom stimulerar aktörernas strävan efter ökad tillväxt av skatteintäkterna och sysselsättningen. Men det är ytterst troligt att någon form av utjämningssystem kommer att behövas under överskådlig framtid. Skatteutjämningssystemet har utretts och många av de förslag som presenterades i det första delbetänkandet har redan genomförts. En allmän uppfattning är att det blev kommuner i storstadsområden som blev vinnare i detta. Då slutbetänkandet presenterades innehöll det också ett andra steg i utjämningssystemet som framför allt väntades gynna landets övriga kommuner. Detta steg har dock inte genomförts ännu, vilket är olyckligt. Många mindre kommuner upplever att det är svår att få ihop sin ekonomi. Att då bara genomföra halva förslaget som onekligen har gynnat en annan kategori av kommuner upplevs som orättvist. Det är därför viktigt att ta hänsyn till effekterna för de mindre kommunerna.
mot · GX02Fi300 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tolkförmedlingar. Tolkservice är en samhällsservice. Förutom att tolkar behövs vid internationella konferenser och affärsuppgörelser behöver rättssamhället en fungerande tolkservice vid alla tillfällen en myndighet eller en enskild behöver kommunicera via ett annat språk än det förhärskande. Den enskildes rätt till tolk innefattas redan i grundlagens 1 §. I övrigt regleras tolkanvändning direkt i förvaltningslagens 8 § och rättsväsendets processlagar, samt indirekt av bland annat hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen. Från början var tolkning en samhällstjänst som löst varje behov individuellt; dock utökades behovet av en ordnad tolkservice när den stora arbetskraftsinvandringen tog fart . Runt om i landet byggdes en tolkservice upp som försåg såväl stad, landsting som statliga myndigheter med nödvändig tolkservice. Ungefär startade privata tolkförmedlingar utan vare sig någon kontroll eller föregående utredning, vilket är brukligt när det gäller viktiga samhällsfunktioner, och började de privata förmedlingarna att kräva upphandling av tolktjänster. Tolkservice är en tjänst som är mycket svår att upphandla då kompetens på språk är väldigt svårt att kvalitetsmärka. Upphandlingen blir på så vis utlämnad till anbudsgivarens trovärdighet. Det borde vara en självklarhet att det finns tillsyn över tolkförmedlingar, men efter förslaget i SOU 2004:15 har det inte hänt någonting, trots att nästan samtliga stora upphandlingar har resulterat i att lägsta pris slagit ut kvalitet och lett till ett överklagande. Nuvarande upphandlingssystem medger att mindre seriösa tolkförmedlingar kan uppge att de har tillgång till alla kompetenser och auktoriserade tolkar utan att detta stämmer. Detta förfarande går då ut över de utbildade och kvalificerade tolkarna, som får avtalsenliga arvoden och därmed oftast är något dyrare. För alla dem som behöver tolk för viktiga beslut är det självklart att tolkningen måste hålla en viss kvalitet, men tyvärr är avstånden mellan användare och upphandlare så stora att pris har slagit ut kvalitet i de flesta upphandlingar. Dagens brist på tillsyn över tolkservice är skrämmande och bör behandlas av DO för att kartlägga om detta inte är diskriminering av såväl tolkar som alla dem som är beroende av en säker tolkservice. Man borde därför utifrån se över upphandlingar av tolkservice samt se över kommunala tolkförmedlingars rätt att på lika villkor lägga anbud till myndigheter om de inte på något annat sätt subventioneras av sina huvudmän.
mot · GX02Fi301 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraftfullare reglering av finansmarknaden. Finanskrisen och dess återverkningar i ekonomin visar på behovet av en hårdare reglering. Tron på de fria marknadskrafterna visar sig nu ha varit för stor och politiken måste vara med och styra upp det. Det som hänt i finanskrisen visar på en rad systemfel. Det handlar om en stor obalans mellan å ena sidan kapitalets fria rörlighet på en global marknad och å andra sidan de politiska verktygen för insyn, kontroll och reglering av finansmarknaden. Det handlar om svaga och alltför passiva kontrollmyndigheter och om dåligt eller obefintligt samband mellan risktagande och vinstmöjlighet. Det handlar om en obalans mellan arbete och kapital. Fördelningen av makt, inkomster och förmögenheter har aldrig varit till så stor fördel för kapitalet som det är . Medan breda löntagargrupper har fått måttliga eller ingen löneutveckling alls har aktievärden och utdelningar skjutit i höjden, och några få inom finanssektorn och i storföretagens ledningar har med en aldrig sinande fantasi tillskansat sig allt orimligare löner och förmåner. En av slutsatserna från finanskrisen är att finansmarknaden måste regleras hårdare. Insynen i finanssektorn måste förbättras, inte minst genom att skatteparadisen tvingas in i en öppen ekonomi. Tillsynen över finansmarknaden måste skärpas och politiken måste flytta fram sina positioner. Arbetets rätt måste vinna företräde och en utjämning av makt, löner och förmögenheter måste genomdrivas. Derivathandeln, som innebär att den som handlar satsar på att en viss händelse ska inträffa, är ett exempel på hur finansmarknaden har utvecklats till ett kasino med en allt svagare koppling till produktion och arbete. Det har under ett ental år diskuterats om man skulle kunna införa någon form av skatt eller avgift på valutahandel. Det finns invändningar mot en sådan skatt eller avgift, som bland annat handlar om svårigheterna att få en internationell överenskommelse om en sådan till stånd, men det finns också många skäl som talar för en sådan skatt eller avgift, som borde kunna bidra till att förhindra de spekulativa och skadliga sidorna av valutahandeln.
mot · GX02Fi302 · 2009-10-06 00:00:00 — Ränta och avgifter vid indrivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om räntenivåer och avgifter vid indrivningsverksamhet. hamnar människor i trångmål när det gäller ekonomin. Det kan handla om arbetslöshet, sjukdom eller skilsmässa. Om man då inte klarar av att betala sina räkningar skickas de mycket snabbt till indrivningsföretag. Dessa företag kan helt fritt sätta nivån på kravavgifter, administrationskostnader och ränta på kapitalskulden. Avgifterna är alltid betydligt högre än i andra sammanhang och räntan sätts skyhögt. Sammantaget rusar kravbeloppet i höjden till belopp som blir helt omöjliga eller mycket svåra för den skuldsatte att klara av att betala. På den i övrigt reglerade finansmarknaden råder normala och fullt acceptabla räntenivåer. Att det då vid indrivning finns räntor som i andra sammanhang betecknas som ocker anser jag helt oacceptabelt. Dessutom främjar det inte den skuldsattas möjlighet att få den privata ekonomin på fötter igen, och det finns ingen möjlighet att välja att inte betala dessa räntor på i många fall . Ett naturligt steg för att säkra skyddet för den redan skuldsatta är att genom lag reglera indrivningsföretagens prissättning och uttag av avgifter gentemot den skuldsatta.
mot · GX02Fi303 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av lika konkurrensvillkor. kunde man i Ekot höra om att dansk grisnäring ställer krav på att svensk upphandling inte ska diskriminera danskt kött vid upphandlingsprocesser. Den fria rörligheten ska se till så att leverantörer i andra länder ska kunna vara med och lägga anbud vid offentliga upphandlingar. Konkurrens är bra men det måste ske på lika villkor. Enligt får man inte ställa krav på svensk djuromsorg och svensk djurskyddslagstiftning vid offentlig upphandling, det begränsar konkurrensen och den fria rörligheten av varor och tjänster över gränserna. Vi har en lagstiftning i djurskyddsfrågor i för att värna djurens bästa. Men på det som produceras utomlands ställer myndigheterna inga krav. Det är orimligt att vi skapar en lagstiftning som våra svenska lantbrukare måste följa, men åsidosätter dem vid offentliga upphandlingar. Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02Fi304 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om kreditupplysningar. Problemet med bluffakturor och bluffkrav hör tyvärr till många företags vardag. En bluffaktura är ett krav som uppenbart vilar på helt eller delvis påhittad grund. Många oseriösa aktörer utnyttjar medvetet missförstånd hos tilltänkta kunder eller använder sig av försäljningsmetoder av bedräglig natur. De oseriösa aktörernas agerande kan ofta sägas strida mot det som kallas god inkassosed. Inte sällan är deras identitet oklar och de gör sig ofta oanträffbara såväl via telefon som genom korrespondens. Om betalning uteblir hotas med ansökan om betalningsföreläggande, vilket särskilt skrämmer mindre företag. Själva hotet om betalningsföreläggande är ofta de oseriösa aktörernas främsta verktyg och mer sällan driver man sina krav till domstol. Särskilt mindre företag är mycket känsliga för betalningsanmärkningar, och betalar man tvistiga fordringar för säkerhets skull trots att kravet skulle ha kunnat bestridas. registreras redan en ansökan om betalningsföreläggande som en betalningsanmärkning hos kreditupplysningsföretagen. Detta görs för näringsidkare, dock ej om det är fråga om fysiska personer som inte är näringsidkare. Denna skillnad i hantering är inte logisk då samma villkor bör gälla för såväl fysiska personer som för juridiska dito. Därför bör kreditupplysningslagen ändras så att en ansökan om betalningsföreläggande inte alltid skall kunna införas i kreditupplysning för såväl fysiska personer som näringsidkare. För att reformen inte skall kunna kringgås bör justering av kreditupplysningslagen kompletteras med ett tillägg i sekretesslagen.
mot · GX02Fi305 · 2009-10-02 00:00:00 — Villkoren vid upphandling av entreprenader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av lika villkor vid upphandling av entreprenader. Det är av största vikt att värna det svenska kollektivavtalet på den svenska arbetsmarknaden. Det är en garant för trygga anställningsvillkor både för svensk arbetskraft och för löntagare från andra länder. Enligt lagen om offentlig upphandling ska i princip det lägsta anbudet vid upphandling av t.ex. byggnadsverksamhet antas. Den principen är i huvudsak riktig, men i många fall är anbuden baserade på helt olika villkor. Ett anbud från exempelvis en utländsk entreprenör kan vara baserat på ett helt annat löneläge och ett annat säkerhetstänkande. Om vissa företag tillåts att basera sina anbud på ett annat löneläge eller andra sociala förmåner är detta inget annat än osund konkurrens. kan detta leda till högre arbetslöshet, urholkade välfärdssystem och försämrade löne- och arbetsvillkor på hela arbetsmarknaden. Enligt ny lagstiftning om offentlig upphandling (proposition 2006/07:128) får myndigheter ställa sociala och miljömässiga krav vid upphandling. framkom i SOU 2006:28 (Nya upphandlingsregler) att EG-rätten inte uppställer något hinder mot sociala och miljömässiga krav vid upphandling. Det är av stor vikt att aktivt utnyttjar denna möjlighet vid alla upphandlingar. Därför bör i bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandling hänsyn tas till om villkoren för de anställda ligger i nivå med den bransch som upphandlingen berör. Detta skall gälla såväl löner, försäkringar, sociala förmåner som arbetsmiljö.
mot · GX02Fi307 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen och införa undantag från lagen om offentlig upphandling (), så att Teckalkriterierna kan tillämpas även i . avslog motioner om samverkan och upphandling av tjänster från kommunala bolag. Motiveringen till avslaget var bl.a. att frågan är juridiskt komplicerad. I en dom från Regeringsrätten slås fast att och kommuner brutit mot lagen när de utan upphandling överlåtit till det kommungemensamma avfallsbolaget att hantera kommunernas avfall. Orsaken till domen är att det saknas undantag från lagen om offentlig upphandling i den svenska lagstiftningen. Detta gör det omöjligt att tillämpa de s.k. Teckalkriterierna, som medger undantag från upphandlingsreglerna för företag som på ett visst sätt är knutna till den upphandlande myndigheten. Domen med analys finns beskriven i SKL, cirkulärnummer 08:34 (Sysavmålet och ). I korthet anser Regeringsrätten att man inte behöver ta hänsyn till in house-undantaget, uttryckt genom de s.k. Teckalkriterierna i praxis eftersom den svenska upphandlingslagstiftningen inte infört något undantag från den allmänna upphandlingsskyldigheten. saknar regler för undantag från lagen om offentlig upphandling (). Det gör att kommuner och landsting kan tvingas upphandla egna verksamheter som de valt att driva i bolagsform. Om inte ändrar lagstiftningen, tvingas kommuner och landsting att upphandla sina egna verksamheter om de valt att driva dem i bolagsform. Det skulle kunna innebära att kommunerna tvingas omvandla kommunala bolag till förvaltningar eller att driva bolagen i kommunförbunden i stället. Detta kan få långtgående konsekvenser för hela kommunsektorn. Flera andra EU-länder, däribland , har infört regler om Teckalkriterierna i lagstiftningen för att inte ska tillämpas på upphandling från enheter som formellt är fristående men ändå är knutna till den upphandlande enheten. Regeringen bör ta initiativ till att se över den nationella lagstiftningen och införa undantag från , så att kommuner och landsting inte tvingas upphandla egen verksamhet som man har valt att driva i bolagsform, så att Teckalkriterierna kan tillämpas även i . Att hänvisa till att frågan är juridiskt komplicerad håller inte. i (s) i (s)
mot · GX02Fi308 · 2009-10-02 00:00:00 — Gemensamt mått för befolkningstäthet och tillgänglighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att introducera ett nytt samlat glesbygdsindex för befolkningstäthet och tillgänglighet, Rurix (Rurality Index). En svår och ständigt aktuell fråga är hur landsbygd och glesbygd ska definieras och avgränsas. För att utföra sådana avgränsningar har en stor mängd olika definitioner och mätmetoder tagits fram . Problemet med många av dem är att de ger mycket grova och statiska indelningar och att de ibland bygger på subjektiva eller svårpreciserade kriterier. Problemet är också att det finns alldeles för många olika mätmetoder; bara i finns ett tiotal. Enligt rapporten i och andra länder, utgiven av (2008), har en rad olika definitioner skapats vid behov för att användas av myndigheter och organisationer vid t.ex. geografiska avgränsningar, analyser, beslutstagande, forskning m.m. Definitionerna är ofta av varierande slag och tar hänsyn till olika faktorer som befolkningstäthet, tillgänglighet eller sociala och ekonomiska förhållanden. Med en stor mängd olika definitioner uppstår problem, speciellt vid t.ex. subventioneringar och lagstiftning som är baserad på hur ett område delats in. För att säkerställa rättvisa och rättssäkerhet vid regionalpolitiska beslut är det hög tid att införa ett gemensamt mått för befolkningstäthet och tillgänglighet. Det skulle kunna bli mycket användbart inte minst i Gävledalaområdet. En vid lanserad mätmetod för befolkningsgleshet och tillgänglighet har visat goda resultat i sin anpassning till den faktiska befolkningens geografiska fördelning och storlek. I korta drag går den nya mätmetoden ut på att det område som ska mätas delas in i ett rutnät. Från varje ruta mäts hur många invånare som går att nå inom en bestämd sträcka längs vägnätet. Det uppmätta invånarantalet för varje ruta divideras med mätsträckan i kilometer och det ger måttenheten invånare per kilometer. Det framtagna gleshetsindexet har getts namnet Rurix (Rurality Index). Tillgänglighetsfaktorn i måttet är baserad på vägnätets utsträckning, vilket ger verklighetstrogna mätvärden. Högre mätvärden finns främst där folk är bosatta och där vägnätet är väl utbyggt, medan låga värden finns i glesbefolkade områden som antingen har dåligt utbyggt eller helt saknar vägnät. Rurixmetoden har klargjort att enbart ett täthetsmått inte tar hänsyn till befolkningens fördelning och tillgänglighet, vilket var tydligt vid mätningar på regional nivå där de högsta mätvärdena med jämförelsemetoden ibland hamnade i otillgängliga och nästintill obefolkade skogsområden. Förutom att Rurixmetoden visat sig fungera mycket bra har den även stor potential att vidareutvecklas, och i jämförelse med en metod som enbart mäter befolkningstäthet är fördelarna tydliga. Genom Rurix har vi funnit en mätmetod som genom sin enkelhet kan utvecklas till en gemensam nämnare för dem som arbetar med regionalpolitik, och därigenom bidra till en bättre och rättvisare ordning i djungeln av mått för befolkningstäthet och tillgänglighet.
mot · GX02Fi309 · 2009-10-01 00:00:00 — Upphandling av livsmedel med kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid offentlig upphandling ställa samma höga kvalitetskrav på livsmedel oavsett ursprungsland. livsmedelsproducenter har ett omfattande regelverk att förhålla sig till och dessutom åtskilliga tillsynskontroller att hantera under hela produktionskedjan. Syftet är gott, nämligen att uppfylla högt ställda krav på hygien och kvalitet. Dessa kontroller och den byråkrati som detta innebär tar dock mycket tid i anspråk och innebär också merkostnader för den enskilde producenten. Genom detta torde vi ha världens säkraste livsmedel och det känns ju tryggt. Men det innebär också att kostnaderna för att producera livsmedel i vårt land är högre än i våra grannländer. När vi i stiftar lagar och förordningar med höga krav på kvalitet i livsmedelsproduktionen i vårt land är det mycket viktigt att vi också ställer likvärdiga krav vid all upphandling av livsmedel. Det skall, enligt vår mening, ställas samma krav på att importerade livsmedel skall vara producerade med lika högt ställda krav som vi ställer på våra egna livsmedelsproducenter. i (c)
mot · GX02Fi312 · 2009-10-06 00:00:00 — Minska arbetsrelaterat resande genom ökad IT-användning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten och statliga myndigheter som pådrivande föredöme bör begränsa de arbetsrelaterade bil- och flygresorna avsevärt genom ökad användning av t.ex. videokonferenssystem. Ett viktigt bidrag till att minska de klimatpåverkande koldioxidutsläppen är att avsevärt minska det flyg- och bilburna arbetsrelaterade resandet till kunder, filialer, leverantörer, konferenser m.m. I IT- och telekomföretagens rapport för tillväxt och välfärd en uppdaterad IT-politik behandlas denna fråga. Rapportens analys betonar att videokonferenssystem kan ersätta mycket av det arbetsrelaterad resandet, genom flexibelt arbete. Resandet inom jobbet, till kunder, filialer eller leverantörer, kan ersättas av videokonferenser eller andra existerande mer eller mindre avancerade lösningar. I IT-propositionen /05 föreslogs det att en kartläggning av utvecklingen av flexibla arbetsformer vid statliga myndigheter skulle göras. Studien skulle särskilt belysa vilka miljöeffekter de nya arbetsformerna har och förslag till rutiner och indikatorer för regeringens fortsatta uppföljning på området skulle lämnas. Vad har då hänt med dessa beslut? /08 kunde () konstatera att riksdagsbeslutet inte behandlats av varken den gamla eller den nya regeringen. I stället för att försöka reducera det arbetsrelaterade resandet har svenska myndigheters flygresor ökat kraftigt . Enligt en granskning från SvT har exempelvis och ökat sina flygresor vardera . Privata företag som Sonera och har gått före och visat att man med redan befintlig teknik, men med nya arbetsformer, avsevärt kan reducera arbetsrelaterat resande. Koldioxidutsläppen har minskat . beror på ett bättre utnyttjande av Internet i form av bland annat virtuella möten och mobilt bredband. Inom detta område bör självklart staten och de statliga myndigheterna vara pådrivande genom att utgöra ett föredöme. Mot denna bakgrund bör regeringen ta initiativ till att det arbetsrelaterade resandet minskar avsevärt med hjälp av bl.a. videokonferenssystem inom det statliga ansvarsområdet.