ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02K347 · 2009-09-16 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ges möjligheter till tjänstledighet för den ledamot som tillfälligt vill återgå till sitt yrke. Att vara riksdagsledamot är ett heltidsuppdrag. Arbetsveckorna blir alltid närmare 55 än 40. Men det är ett roligt och stimulerande uppdrag. Många undrar dock hur riksdagsledamöter kan kombinera sina yrken och ta åt sig tunga uppdrag i sitt civila yrke allt medan man sitter kvar i och uppbär drygt 52000 i månadsarvode och kanske extra tillägg dessutom. Det här är inte bra. Det tillför en bit på politikerföraktets karta. Om nu någon ledamot tillfälligt vill utöva sitt yrke bör det då ske i kombination med en tjänstledighet och självklart ett avdrag på det arvode som utgår.
mot · GX02K348 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allmänna val bör föregå bildandet av eventuella regionkommuner och storlandsting. lämnade sin slutrapport kring förutsättningar och villkor för en hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft har kommun- och landstingspolitiker i hela landet ägnat mycket tid åt att diskutera vilka landsting som ska gå ihop och hur gränser ska dras. Diskussionen har ofta saknat folklig förankring i meningen att den diskuteras utanför kommunernas och landstingens sammanträdesrum. Innan man genomför en omfattande omorganisering, som en regionbildning ändå är, bör människor få möjlighet att väga för- och nackdelar mot varandra i samband med en ordinarie valrörelse eftersom förändringen handlar om mer än att dra streck på kartan. Det handlar även om hur demokratin ska fungera med längre avstånd, fler personer och olika traditioner. Då hinner väljarna dessutom ställa krav på att man först diskuterar målen och vad en ny samhällsorganisation skulle åstadkomma och därefter hur geografin skall se ut.
mot · GX02K352 · 2009-09-09 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begravningslagen bör förtydligas när det gäller anhörigas möjlighet att behålla grav och gravrätt och att kunna återfå gravrätten. Att kunna besöka en grav efter en avliden släkting betyder mycket för många människor. I är det med några undantag församlingarna inom som har hand om begravningsverksamheten. Kyrkogårdarna fyller en viktig roll både för de anhöriga och för den bygd där de är belägna. Den lokala kyrkogården, med gravar från olika tidsepoker, påminner oss om vår gemensamma historia. Äldre släktgravar har stor betydelse för efterlevande och för dem som ägnar sig åt släktforskning. Många har uppmärksammat att gravstenar som släktingar trodde fanns för evigt inte finns kvar när man kommer på det årliga besöket för att lägga en blomma på släktgraven. Det är en smärtsam upplevelse och ett växande problem. Bestämmelser om gravrätt, det vill säga vem som har bestämmanderätt över graven, regleras i begravningslagen. I lagen framgår att gravrätt enbart får utövas av den som är antecknad som innehavare av gravrätten. Om gravrättsinnehavaren väljer att avstå sin gravrätt behöver han eller hon inte ta hänsyn till andra släktingars uppfattning och vilja om att släktgraven ska behållas eller återlämnas till kyrkogårdsförvaltningen. I de fall gravrättsinnehavaren avstår från gravrätten kan det skapa motsättningar och konflikter mellan anhöriga som har olika uppfattningar när det gäller att ha kvar släktgraven eller gravrättsinnehållet. Begravningslagen är otydlig när det gäller tillämpningen och hur kommunikationen ska fungera mellan kyrkogårdsförvaltningarna och andra anhöriga. Om gravrättsinnehavaren lämnat tillbaka gravrätten till kyrkogårdsförvaltningen är det mycket svårt för andra anhöriga att ta över gravrätten. Även här är begravningslagen otydlig och reglerar inte möjligheten att få tillbaka en gravrätt, inte ens om man anser den vara återlämnad på ett felaktigt sätt. är dock alltid skyldig att behålla själva gravplatsen under från gravsättningen till förmån för den som senast har gravsatts där. Kyrkogårdsförvaltningarna borde kunna ha en mer generös syn när det gäller anhörigas möjlighet att behålla grav och gravrätt och kunna återfå gravrätten. Detta behöver tydliggöras i lagen. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K357 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta partisymboler på valsedlarna. Bland väljarna finns de som av olika skäl har svårt att se skillnad på partiernas valsedlar eftersom de saknar partisymbol. Partierna är inte tillåtna att ha sina symboler på valsedeln. Genom att tillåta partisymboler på valsedlarna ökar möjligheten att alla väljare röstar på det parti de avser att rösta på.
mot · GX02K368 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om röddagskonto. himmelsfärdsdag, , , juldagen, annandag jul, nyårsdagen, trettondagen, och är helgdagar föranledda av den kristna traditionen. har en ideologisk tradition. De svenska helgdagarna skapades . är nu ett mångkulturellt och mångreligiöst samhälle. När nu staten lossat banden med och när kulturella befolkningssammansättning är mer heterogen bör det vara möjligt för var och en att få välja om och när man vill ta ut , i form av egna religiösa helgdagar eller som vanlig ledighet. Detta skulle bli vars och ens eget röddagskonto. Till exempel skulle icke-kristna kunna vara lediga på sina helgdagar och i stället arbeta när andra vill ha ledigt, vilket inte minst arbetsgivarna inom vården och handeln säkert skulle uppskatta. Ett röddagskonto skulle också kunna underlätta för till exempel föräldrar i delade familjer att kunna ägna mer tid åt barnen när de har ansvaret för dem, liksom för dem som vårdar någon nära anhörig växelvis. Frågan om röddagskonto är en stor arbetsmarknadspolitisk fråga som berör både arbetstidslagstiftning och lokala och centrala avtal mellan arbetsgivare, anställda och fack men det är även en fråga om trosfrihet. Det är därför önskvärt att en utredning tillsätts för att se över möjligheterna att fritt få disponera de nuvarande helgdagarna. Staten har ett särskilt ansvar att motarbeta diskriminering och att behandla alla invånare och alla sina anställda lika. Staten borde därför i sin egenskap av arbetsgivare gå före och erbjuda bland andra sina anställda med annan religiös bakgrund än den kristna möjligheter att vara lediga på sina helgdagar. Därför borde staten inom någon verksamhet, en myndighet eller ett bolag, gå före med ett försök i fråga om röddagskonto.
mot · GX02K372 · 2009-09-28 00:00:00 — Mindre reklamtid i tv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reklamavbrott och andra avbrott i tv-program. Enligt radio- och tv-lagen får reklam i en tv-sändning endast sändas högst mellan hela klockslag. Den sammanlagda sändningstiden för annonser får dock inte överstiga av sändningstiden. Därtill finns det flera möjligheter att avbryta program för reklam, olika väder- och nyhetssändningar eller dylikt. Alla dessa avbrott i tv-program upplever många som besvärande för helhetsupplevelsen av programmet. Vanliga filmer blir dessutom med alla avbrott tröttande långa. Jag menar att man borde se över reklamtiden. kan vara en riktlinje. borde man se över möjligheterna att avbryta program.
mot · GX02K373 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över riksdagsledamöters möjlighet att väcka motioner under hela riksmötesåret. innebär den knappt tilltagna motionstiden i hårt arbete för både ledamöter, politiska tjänstemän och inte minst för partikanslierna och riksdagsförvaltningens personal som tvingas hantera tusentals motioner . Vissa motioner handlar om frågor som var aktuella och därmed är av mindre intresse i samhällsdebatten. Riksdagsledamöterna har intresse av att väcka frågor som är aktuella, och eftersom det normalt inte går att lämna motioner året runt återstår i stället interpellationer och skriftliga frågor till statsråd som alternativ för att väcka opinion i dagsaktuella frågor. Interpellationer och frågor medför mycket stor arbetsbelastning för departementen. Om man i stället införde motionsrätt året runt skulle ledamöterna kunna skriva mer aktuella motioner, och arbetsbelastningen skulle minska för tjänstemän. En motionstid året runt skulle dessutom stärka demokratiska roll.
mot · GX02K374 · 2009-09-30 00:00:00 — Kvalitetssäkringssystem för enskilda motioner tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ett kvalitetssäkringssystem för enskilda motioner. Möjligheten att som enskild riksdagsledamot väcka motioner anses vara ett viktigt demokratiskt instrument. Antalet motioner ökar . I den bästa av världar skulle enskilda riksdagsledamöters motioner kunna vara någonting som bidrar till ett bättre beslutsfattande i utskotten och ytterst i kammaren. Ett problem är dock att enskilda motioner har en uppenbart låg kvalitet. Många motioner bygger på missuppfattningar av gällande rätt och utgår från en ensidig problemfokusering utan att motionären eller motionärerna tycks förstå övergripande sammanhang. Denna typ av motioner leder naturligtvis till en hel del onödigt arbete. Den tid som åtgår till behandlingen av sådana motioner skulle naturligtvis kunna användas på ett bättre och mer konstruktivt sätt. I egenskap av politiker ställer vi ofta och med rätta krav på att skattemedel används på bästa sätt till största möjliga nytta för våra medborgare. Att med felaktiga utgångspunkter motionera om något kan knappast vara hedrande vare sig för den enskilde riksdagsledamoten eller för som institution. Ett sådant exempel är motioner som tillkommit genom kunskapsbrist. I andra delar av samhället talas det ofta om kvalitetssäkring av olika slag. Det finns skäl att fundera på hur enskilda motioner skulle kunna kvalitetssäkras. Möjligheterna att skapa någon form av kvalitetssäkringssystem avseende sådana motioner bör därför ses över.
mot · GX02K375 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hanteringen av motioner. Ett stort antal riksdagsledamöter lägger veckor av sin tid på att skriva, oftast väl genomtänkta, motioner i olika ämnen. I stort sett samtliga av dessa motioner avslås sedan slentrianmässigt i de olika utskotten, oavsett om förslagen sedan genomförs eller inte. Ständigt pågår olika utredningar inom departementen eller av externa utredare. Det minsta man kan begära är att alla avslag av motioner kombineras med en tydlig skrivning där det framgår att förslagen i motionen vidarebefordrats för kännedom till eventuellt pågående utredningar i ämnet eller i annat fall till ansvarigt departement. Det skulle ge motionären ett erkännande och visa att förslagen i varje fall inte bara faller i glömska, även om inte bifaller motionen i sig. En förändring i denna riktning skulle sannolikt minska antalet motioner som återkommer på nytt från samma förslagsställare. En generösare motionshantering skulle också visa större respekt för riksdagsledamöternas arbete och som den främsta representanten för demokratin.
mot · GX02K378 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. är en av få moderna stater där statschefen fortfarande ärver sitt ämbete. Vi ser detta system som omodernt och oförenligt med principen om alla människors lika värde. Det är inte rätt att en viss position i samhället är vigd åt enbart en familj eller släkt. Under den förra mandatperioden avskaffades adelns sista exklusiva rättigheter. Det är hög tid att se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik.
mot · GX02K380 · 2009-09-29 00:00:00 — Spärr i valen till kommunfullmäktige tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spärr i valen till kommunfullmäktige. Den representativa demokratin är en kompromiss mellan å ena sidan människors möjligheter att påverka det samhälle de lever i och å den andra sidan de krav på effektivitet som man också måste ställa på det kollektiva, demokratiska beslutsfattandet. Att alla människor i alla de frågor där beslut fattas i riksdag, landsting och kommuner själva skulle gå till omröstning är bara undantagsvis en lämplig form för utövandet av demokratin. Men även den representativa demokratin måste leva upp till effektivitet. Ett uttryck för detta är den spärr som finns till () och landstingsfullmäktigen (). Genom denna spärr minskas proportionaliteten mellan de avgivna rösterna och de mandat som fördelas, men systemet bidrar till att det blir lättare att bilda stabila majoriteter som också har kraft att leva upp till krav på effektivitet, vilket långsiktigt är en förutsättning för förtroendet för ett demokratiskt styrelsesätt. Denna typ av spärr finns alltså till såväl som men inte till kommunfullmäktige. Det finns inget skäl till att bara valet till kommunernas fullmäktigeförsamlingar saknar en sådan spärr. Därför bör även valen till kommunfullmäktige ha en 3- eller 4-procentsspärr. Regeringen bör återkomma till med förslag som går i denna riktning.
mot · GX02K383 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skilda valdagar för riksdagsval och kommun- och landstingsval. I är det allmänna val till riksdag, kommun och landsting. Dessa val präglas oftast av den rikspolitiska debatten och aktuella frågor kring rikspolitik. Lokala och regionala frågor som berör kommun- och landstingsvalen kommer oftast i andra hand, vilket resulterar i låg kunskap bland väljarna om vilka frågor som är aktuella i kommun och landsting. Detta kan även vara en bidragande orsak till att valdeltagandet är högre i riksdagsvalet än i kommun- och landstingsvalen. För att öka valdeltagandet i kommun- och landstingsval och väljarnas möjligheter att påverka sina företrädare samt öka kunskapen om kommun- och landstingsval, borde det vara skilda valdagar för riksdagsval och kommun- och landstingsval.
mot · GX02K384 · 2009-09-28 00:00:00 — Slopande av spärrarna i personvalssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa spärrarna i personvalssystemet. har väljarna möjlighet att personrösta på en kandidat. För att kunna bli invald på personröster i måste en kandidat ha fått personröster som motsvarar av partiets röster i valkretsen. Motsvarande spärr för landstings- och kommunfullmäktige är . gäller dessutom att kandidaten måste ha fått minst 50 personröster och för minst 100 personröster. Personvalet är ett viktigt demokratiskt inslag i valprocessen. Den bidrar till ökade möjligheter för väljare att påverka kandidater och ställa krav på folkvalda. Tyvärr bidrar kombinationen av personval, spärrar och partival till att potentialen i personvalet inte nås. Väljarna ser i större utsträckning att personvalsinslaget har liten möjligt att leda till förändring, vilket kan vara en anledning till att andelen väljare som personröstar sjunker. Spärrarna i personvalssystemet är en trolig anledning till utvecklingen. Skulle man ta bort spärrarna skulle väljarnas makt öka och fler folkvalda skulle vara just folkvalda.
mot · GX02K391 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning till näringsidkare för ekonomiska förluster på grund av långsam myndighetshantering. Enligt direktiven till (dir. 2008:36) ska utredningen bl.a. ta ställning till vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med alltför långa handläggningstider hos myndigheterna. I direktiven anges bl.a. att handläggningen av förvaltningsärenden alltid ska ske skyndsamt. I direktiven anges att har tillkännagett som sin mening att regeringen bör lägga fram förslag till åtgärder avseende myndigheters handläggningstider och dröjsmål och att det i tillkännagivandet bl.a. anförs att det i en rättsstat är viktigt att medel står till buds som garanterar den enskilde medborgarens rätt till en säker och snabb handläggning av ett ärende, särskilt i fall som avser myndighetsutövning mot någon enskild. Problemet är att man talar om myndighetsutövning mot enskild. Näringsidkare är en juridisk person. Det händer med jämna mellanrum att en näringsidkare inte får beslut i exempelvis ett tillståndsärende därför att myndigheten av olika skäl inte anser sig ha tid att fatta beslutet. Dröjsmålet kan bero på personalbrist, långa sammanträdesintervall med mera, men är helt oacceptabelt. I de flesta fall beror långa handläggningstider på att den sökande inte har en komplett ansökan, och det kan naturligtvis inte myndigheten lastas för. När det däremot ligger till så att all nödvändig dokumentation är framlagd, samråd har genomförts och endast ren myndighetshantering kvarstår kan inte den sökande göra mer än att vänta. När ett myndighetsbeslut dröjer kan det innebära att näringsidkarens möjlighet till förtjänst försvåras. För uteblivna intäkter på grund av oskäligt långsam myndighetshantering finns det ingen möjlighet till ersättning. Det är orimligt att enskilda näringsidkare kan förhindras att bedriva verksamhet för att en myndighet är senfärdig. I det motsatta fallet när en näringsidkare är sen med att lämna uppgifter till en myndighet utgår ofta sanktionsavgifter och ibland kan det till och med leda till indraget tillstånd eller liknande. Det är därför rimligt att en myndighet som dröjer oskäligt länge med beslut ska vara skadeståndskyldig för de uteblivna intäkterna som förseningen varar. Den svåra frågan om när ett beslut är försenat besvaras lämpligen med att försening uppstår olika beroende på ärendets art. En tumregel kan vara att ett enkelt delegationsärende får ta max medan ett beslut som ska fattas av exempelvis en nämnd får ta max mellan det att alla handlingar är klara och att beslut fattas.
mot · GX02K392 · 2009-09-29 00:00:00 — Utökade uppgifter för Lagrådet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utökad uppgift för Lagrådet. Lagrådet har till uppgift att yttra sig över lagförslag. Sådana yttranden avges på begäran av regeringen eller av riksdagsutskott. Bl.a. skall Lagrådet normalt höras om förslag till ändringar i de grundlagar som gäller tryckfriheten och yttrandefriheten i vissa medier och om förslag till lagar som berör enskilda människors fri- och rättigheter, deras personliga och ekonomiska förhållanden eller deras skyldigheter gentemot det allmänna. Regeringen kan emellertid avstå från att höra Lagrådet, om den fråga som behandlas i ett lagförslag är sådan att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse eller om hörande av Lagrådet skulle fördröja lagstiftningsärendets behandling och detta skulle leda till avsevärda olägenheter. Lagrådets granskning skall avse 1. hur lagförslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 2. hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, 3. hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, 4. om förslaget är så utformat att lagen kan antas tillgodose angivna syften, 5. vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. Lagrådet har ofta anledning att ta ställning till om föreslagna lagbestämmelser är förenliga med EG-rätten eller om de mänskliga rättigheterna. Allt detta är bra men en aning tandlöst. Det är inte mycket Lagrådet kan göra om regeringen väljer att göra en annan tolkning av rättsläget än Lagrådet. finns det ett område som behöver förstärkas och där Lagrådet kan få en utökad uppgift och det gäller den personliga integriteten. Allt fler av de lagar som stiftas får konsekvenser för den enskildes integritet. Det är då viktigt att någon gör en opartisk utredning om det är så att målet och syftet med lagen är så viktigt att det väger tyngre än skyddet för den enskildes integritet. I takt med att allt mer kommunikation sker elektroniskt så blir önskemålen om kontroll och övervakning allt större. Mest aktuella har frågorna kring FRA och Ipred varit. Här har vi även sett med vilken kraft det svenska folket har reagerat på intrånget. Även om de flesta anser att syftet är gott så är de inte beredda att öppna upp sitt privatliv så mycket som krävs för att övervakningen skall bli effektiv. Därför bör det krävas att Lagrådet även skall yttra sig över lagar som kan inverka på den personliga integriteten samt väga behovet av den önskade lagstiftningen mot skyddet av den personliga integriteten. har ingen förvaltningsdomstol och det skall vi nog inte ha heller, men Lagrådet behöver stärkas och dess uppgift breddas. En möjlighet är att Lagrådet ges rätt att få sina förslag ställda under prövning. Det kan ske genom att i de fall regeringen inte följer Lagrådets rekommendationer så skall kammarens huvudförslag ställas mot Lagrådets i en avslutande votering. På så sätt blir det säkerställt att det finns en majoritet i bakom det vinnande förslaget.
mot · GX02K398 · 2009-09-30 00:00:00 — Försäljning av uppgifter från statliga dataregister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljning av uppgifter från statliga dataregister. En mängd personuppgifter samlas in till olika myndighetsregister och den enskilde medborgaren har knappast överblick över antalet register där han/hon finns med. Beslut om uppgiftslämnande fattas av myndigheten i fråga. I många fall lämnas sedan uppgifterna vidare till annan myndighet eller organisation utan att uppgiftslämnaren har möjlighet att följa eller kontrollera vart dessa uppgifter tar vägen och vilka ytterligare som får ta del av dem. De olika registren bildar en väv av uppgifter som inte går att överblicka. Statens person- och adressregister SPAR, som omfattar i princip landets alla medborgare, innehåller många olika uppgifter till försäljning. Ett exempel på parametrar som kan väljas ut och beställas är adresser med namn till kategorin: gift, man, boende i villa i X med X kr i månadsinkomst. Registret används yrkesmässigt av myndigheter, företag och organisationer för att aktualisera, komplettera och kontrollera personuppgifter i sina kundregister. Registret används även av polisen samt av företag för s.k. urvalsdragning för direkt marknadsföring och liknande ändamål. Statens försäljning av uppgifter genom SPAR innebär att information sprids som har lämnats in för vissa bestämda ändamål. Försäljningen av dessa uppgifter strider mot syftet med datalagens ändamålsparagraf. Insamlade personuppgifter ska enbart användas för de ändamål de insamlats för. uppgifter har ursprungligen samlats in för helt andra ändamål än försäljning och försäljning bör därför inte få ske.
mot · GX02K406 · 2009-09-29 00:00:00 — EU-flaggan på statliga offentliga byggnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användandet av EU-flaggan vid statliga offentliga byggnader. är Europeiska unionens ordförande. Det är något att vara stolt över och ger oss en möjlighet till stort inflytande. Under de som gått sedan inträde i unionen har vi mognat som medlemsland. Undersökningar ger även stöd för att fler personer upplever medlemskapet som positivt och ser reella fördelar med att samarbeta på ett europeiskt plan. Men är det få personer som känner någon starkare identifikation och samhörighet med unionen. En flagga utgör en stark symbol för identifikation och samhörighet. En flagga kan användas för att göra en gemenskap mer levande. Det svaga intresse som många personer i hyser för Europafrågan och andra centrala europeiska frågor som rör vår kulturella identitet och politiska framtid behöver vändas. Vi riskerar annars att bli mindre delaktiga i EU och andra centrala frågor som påverkar oss alla. I detta arbete är symboler viktiga. En symbol kan skapa en känsla av gemenskap och tillhörighet. EU-flaggan behövs därför som symbol för att på ett konkret och visuellt sätt väcka känslor av samhörighet och gemenskap med vårt europeiska ursprung, vår europeiska historia och vår gemensamma europeiska framtid. Av den orsaken anser jag att EU-flaggan jämte den svenska flaggan ska användas i offentliga sammanhang, exempelvis i plenisal, på byggnader, departementsbyggnader, myndigheter och statliga bolag. Ett ökat användande av EU-flaggan inom det statliga området skulle även kunna uppmuntra kommuner och landsting i hela till ett ökat användande.