ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Kr242 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för de kommuner som så önskar att sammanföra folkhögskole- och komvuxverksamheterna. För många är allmän kurs på folkhögskola ett alternativ till att studera på komvux. I finns 148 folkhögskolor. 104 av dessa är knutna till olika folkrörelser, ideella organisationer, stiftelser eller föreningar. 44 av folkhögskolorna drivs av landsting och regioner. Varje folkhögskola bestämmer självständigt över sitt kursutbud och sin profil och är inte bunden till centralt fastställda läroplaner. Skillnaden mellan folkhögskolor och komvux är att folkhögskolornas kurser generellt sett är uppbyggda på mindre studiegrupper och man går oftast i en klass som studerar tillsammans på heltid. På komvux läser man enstaka kurser i grupper som kan variera. På folkhögskolan studerar man också ofta ämnes-övergripande i projektform. Det innebär att man kan bryta det vanliga schemat för ett projekt som ger kunskaper och därmed också behörigheter i både engelska, samhällskunskap och matematik på samma gång. Folkhögskolan erbjuder även kombinationer av kurser och ämnen som gör det till unika kurser som bara finns på folkhögskolan. En del av de särskilda kurserna är eftergymnasiala yrkesutbildningar, t ex fritidsledare, teckenspråkstolk. På folkhögskolornas allmänna kurser bedrivs studier som motsvarar grundskole- och gymnasienivå, och dessa studier kan leda fram till samma behörigheter som på komvux eller gymnasieskolan. Folkhögskolan intygar kunskaper motsvarande gymnasieskolans, men man gör det på ett annat sätt. Folkhögskolan har ett eget bedömningssystem och ger inte betyg i enskilda ämnen. Istället kan den som studerar på Allmän kurs få ett studieomdöme som är en sammanfattande bedömning av studieförmågan. Folkhögskolan använder en fyrgradig skala för studieomdömet: Utmärkt studieförmåga (4), Mycket god studieförmåga (3), God studieförmåga (2) eller Mindre god studieförmåga (1). Komvuxutbildningen motsvarar den som elever får i och på gymnasiet, men innehållet och studieupplägget är anpassat för vuxna. Studierna är mer koncentrerade och antalet undervisningstimmar färre, vilket betyder att studenterna får arbeta mer självständigt och ta mer ansvar för sina studier. Den takt man vill studera i och antalet ämnen man vill kombinera bestämmer man tillsammans med en studie- och yrkesvägledare. Komvux har samma betygskriterier som den gymnasiala ungdomsutbildningen och har angivit betygskriterier för varje kurs. För att underlätta för kommunerna och ge fler människor möjlighet till utbildning borde det vara möjligt för folkhögskolor och komvux att ha ett närmare samarbete. De kommuner som vill borde få möjlighet att sammanföra folkhögskole- och komvuxverksamheterna. Det skulle effektivisera utbildningen och spara kostnader, vilket både komvux och folkhögskolorna skulle ha nytta av. Det skulle höja statusen på folkhögskolorna och göra det mer attraktivt för studenter att välja folkhögskolor. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Kr243 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned och låta debitera tv-avgifterna via skattsedeln. Radiotjänst i , dotterbolag till , och , har i uppdrag att ansvara för tv-avgiften i enlighet med lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Radiotjänst skickar ut en ansenlig mängd fakturor till svenska hushåll och torde därigenom vara en av Postens största kunder. Dessutom förbrukas också en ansenlig mängd papper till fakturorna och kuverten. Uppskattningsvis 450 000 hushåll är inte anmälda för tv-innehav och avkrävs därför inga avgifter. har restförts ca 340000 obetalda tv-avgifter hos . fanns hos ca i obetalda avgifter (tv-avgifter, tilläggsavgifter, påminnelseavgifter och grundavgifter), restförda för verkställighet. Vid samma tillfälle hade av alla gäldenärer hos en eller flera restförda tv-avgifter. Enligt uppgifter kommer av dessa avgifter aldrig att bli betalda. Eftersom utebliven betalning av tv-avgiften inte innebär att tillgången till public service-program upphör prioriteras inte dessa betalningar så som gäldenärer gör beträffande hyror, el och telefon. Radiotjänst torde vara en av de största ingivarna till av betalningsanspråk. Dessa ärenden föranleder mycket arbete hos , inte minst på grund av att det enligt en dom i är en offentligrättslig fordran. Detta skulle naturligtvis kunna ändras lagstiftningsvägen men då blir det ju fråga om ytterligare en omfattande pappershantering i form av ansökningar om betalningsförelägganden m.m. Förutom att avlidna personer, som påförs tv-avgifter, ställer till mycket merarbete är de förfallna och löpande tv-avgifterna ett särskilt problem att hantera vid en skuldsanering (där nästan alla som erhåller skuldsanering också har dessa skulder). Det finns stora effektivitetsvinster att göra med ett annat system för uppbörd av tv-avgifterna. Det skulle dessutom inbringa avsevärt mer medel till public service-företagen. Det system för uppbörd som ligger närmast till hands är att ta in avgifterna via på samma sätt som tar in begravningsavgifter eller avgifter till olika trossamfund. Det absolut enklaste vore att alla skattskyldiga är med och betalar, vilket skulle tillfredsställa ett rimligt rättviseresonemang och dessutom lösa alla nuvarande och kommande besvärliga gränsdragningar mellan enskilda hushåll och gemensamhetsboende eller mellan tv-apparater och datoranläggningar. ordföranden i Radiotjänst, , har uppskattat att vinsten med ett system enligt ovan skulle uppgå till , vilket skulle kunna användas till ett bättre public service-utbud alternativt till en lägre avgift per person.
mot · GX02Kr245 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dialog med Kommuner och Landsting om det gemensamma ansvaret för bidrag till studieförbunden. Ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd är att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser. har bidragen till exempelvis studieförbunden minskat, vilket är djupt olyckligt. Folkbildningen genom bildningsförbunden spelar en stor roll för utvecklingen av företagande på landsbygden. Många som kanske inte på annat sätt har möjlighet att utbilda sig kan göra det via studieförbunden och andra folkrörelser. Dessa är dock beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet, men har i likhet med andra verksamheter fått känna av besparingar. Därför behövs en dialog mellan regeringen och Kommuner och Landsting om det gemensamma ansvaret för bidrag till studieförbunden, i enlighet med ett tidigare enhälligt riksdagsbeslut.
mot · GX02Kr247 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bevara folkbiblioteken. När regeringen nu aviserar en översyn av bibliotekslagen är det av största vikt att denna översyn inte leder till en privatisering av våra folkbibliotek. Jag ser ett värde i att gemensamt ta ansvar för att litteraturen ska komma alla till del. Folkbiblioteken ingår i infrastrukturen för lärande. De som varken har pengar eller vana vid att studera får inte tvingas längre bort från biblioteken. Tvärtom ska de välkomnas och erbjudas ta del av det utbud som finns. Alla har rätt till det livslånga lärandet. Att besöka värld i och se barns förtjusning när dessa unga experter på bokens figurer får uppleva litteraturen också genom skådespelare ger en bild av hur viktig barnboken är för barn. De tidigaste biblioteken grundades kring 1800. De mer välbeställda hade egna bibliotek och kunde utnyttja den tidens lärda bibliotek eller kommersiella bibliotek som främst hade böcker på främmande språk. Den breda allmänheten ställdes utan möjligheter till böcker. Möjligtvis hade man en bibel eller en . Arbetarrörelsen har fört en lång kamp för folkbiblioteken och vi har välkomnat de socialliberaler som också sett värdet i läsandet. Och vi hittar enskilda föregångare som riksdagsledamot , borgarståndet, som väckte en enskild motion till 185051 om statsbidrag till sockenbibliotek, men motionen avslogs. Svenska jobb och vår framtida välfärd måste byggas på förbättrad och fördjupad kunskap. För att stå rustade för den framtiden krävs att vi har tillgång till kunskap i världsklass. Med anledning av ovanstående är det viktigt att slå vakt om de fria biblioteken så att inte alla bibliotek säljs ut billigt på entreprenad, med t.ex. avgiftsbelagda lån som följd.
mot · GX02Kr248 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en överläggning med Kommuner och Landsting (SKL) om bidragen till folkbildningen. antog en ny folkbildningsproposition Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192). I propositionen betonades att folkbildningen är en angelägenhet för hela samhället och att ansvaret för det ekonomiska stödet till folkbildningen delas mellan stat, landsting och kommuner. I den antagna folkbildningspropositionen angav regeringen att den hade för avsikt att ta initiativ till överläggningar med Kommuner och Landsting (SKL) om bidragen till folkbildningen. En sådan överläggning mellan regeringen och SKL är fortfarande lika aktuell och nödvändig. En sammanställning över kommunernas bidragsgivning till studieförbunden visar på en mycket negativ utveckling. Kommunernas stöd till studieförbunden har minskat från till , d v s med . var det 13 kommuner, varav 8 i , som inte lämnar något allmänt stöd till studieförbunden, vilket är en ökning med två kommuner jämfört med . Kommunbidragens storlek relaterat till statens bidrag har blivit allt lägre. motsvarade kommunbidraget av statens bidrag till studieförbunden. är motsvarande relation . har kommunernas andel minskat med . Även landstingens/regionernas stöd till fortsätter att minska. har bidraget minskat . Däremot är landstingens/regionernas bidragsförändringar till folkhögskolornas verksamhet mer marginella. Ovanstående redovisning pekar otvetydigt på att det fortsatt är angeläget att säkerställa det offentligas gemensamma ansvarstagande för finansiering av folkbildning i . Regeringens angivna ambition i folkbildningspropositionen har fortfarande sin aktualitet. Ett grundläggande skäl för samhällets stöd till folkbildningen är att den bidrar till en demokratisk utveckling av samhället. Ett annat viktigt skäl är att folkbildningen bidrar till att ge kvinnor och män möjligheter att påverka sin livssituation och skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Folkbildningens verksamhet utgör också ett viktigt bidrag för att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Staten kan självklart inte kommendera vare sig landsting eller kommuner att öka sitt ekonomiska stöd till folkbildningen. Men regeringen kan ytterligare tydliggöra ambition med ett delat ansvar för stödet till folkbildningen. Därför bör ge regeringen till känna att det är angeläget att regeringen tar initiativ till en överläggning med Kommuner och Landsting (SKL) om bidragen till folkbildningen.
mot · GX02Kr250 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bevara och utveckla Klaverens Hus. Klaverens Hus i har byggt upp ett museum över svensk pianotillverkning. Museets samlingar består dels av omkring 400 instrument (pianon, flyglar, tafflar och orgelharmonier), dels av industrihistoriska minnen kring svensk pianotillverkning (verktyg, arkivmaterial, kataloger, fotografier m.m.). Stora delar av dessa samlingar skulle vara omöjliga att ersätta, eftersom många gamla pianon slängs eller säljs till utlandet. Klaverens Hus är mycket mer än en samling. Med frivilliga och oavlönade krafter bedriver man forskning och ger ut publikationer, man gör utställningar och besvarar frågor från allmänheten och man anordnar konserter och föredragsserier. Klaverens Hus drivs som en ideell förening och är som sådan ekonomiskt beroende av medlemsavgifter från cirka 200 medlemmar, men framför allt av olika slag av bidrag. Främsta bidragsgivare har varit , som delat ut ett årligt verksamhetsstöd till föreningen. Dessutom har kommunen ansvarat för museets lokalkostnader, både i form av en utställningslokal i det centralt belägna tidigare Folkets Hus och i ett fjärrmagasin i ett nedlagt sjukhem utanför centrum. Kommunens åtaganden kan värderas till , men kommunen har meddelat att man inte har möjlighet att fortsätta samarbetet i nuvarande form. Det är tydligt att verksamheten i Klaverens Hus inte främst är av lokal karaktär, utan i högsta grad av nationellt intresse. Samlingarna kan mer än väl mäta sig med de främsta internationella motsvarigheterna. Denna typ av verksamhet kan inte heller bedrivas enbart av ideella krafter, utan det behövs också ett nationellt engagemang. Det finns redan en central myndighet på musikens område, Statens musiksamlingar. Den har till grundläggande uppgift att dokumentera, samla in, vårda, bevara, beskriva och hålla levande musikens kulturarv och därigenom främja musikintresset, musikvetenskapen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. I ingår som också har en stor samling klaverinstrument. och kompletterar, snarare än överlappar, varandra. Det finns ett stort kulturarv i dessa samlingar, varför man skyndsamt borde utreda möjligheterna för att samarbeta med Klaverens Hus.
mot · GX02Kr254 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn i frågan om bolagiseringen och kommersialiseringen av idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen är en folkrörelse där verksamheten bedrivs av ideella föreningar. Man bör vara rädd om denna rörelse som engagerar tusentals barn och ungdomar i idrott och därmed också föreningsliv. Idrottsrörelsens betydelse som demokratifostrare är oomstridd. Folkhälsan har på flera sätt blivit en klassfråga. Ungdomar får inte utestängas från att delta i organiserad idrottsverksamhet för att avgifterna blivit för höga. Stödet har i verkligheten en stor betydelse för föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet trots att det generellt utgör en liten del av föreningarnas intäkter. Idrotten är vår största folkrörelse med över tre miljoner medlemmar och över 500000 ideellt verksamma ledare. Det är imponerande siffror och en unik tillgång för en positiv utveckling av vårt samhälle. Det finns alla skäl för oss politiker och för idrottsrörelsen i stort att även på ett aktivt sätt stödja den insats som alla ideella ledare gör för den svenska idrotten. Bland mycket annat ser de till att många flickor och pojkar får en meningsfull fritid. Och vad betyder inte idrotten till exempel för att integrera ungdomar med invandrarbakgrund i det svenska samhället? Jag vill i det här sammanhanget understryka att idrotten ska fortsätta att vara en fri och självständig folkrörelse som själv är bäst skickad att bestämma över sin verksamhet. ska ange syftet med statsbidragen, men det är idrottsrörelsen som lägger fast målen. har en del föreningar börjat ändra form; i stället för att bedrivas på en ideell basis har man bildat aktiebolag som skall bedriva idrotten i bolagsform och därmed också i vinstsyfte. Detta ser jag som ett hot mot den stora folkrörelse som idrotten är. Idrott skall inte bedrivas i vinstsyfte, idrott är en folkrörelse och skall förbli en folkrörelse. En översyn bör göras för att stoppa bolagiseringen och därmed också kommersialiseringen av denna folkrörelse.
mot · GX02Kr259 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiskt bidrag till Stiftelsen i . kulturliv berikades då Emigranternas Hus bildades. med samma namn leder verksamheten, och i dess styrelse är representerad. Staden utser även en av revisorerna. Stiftelsen bedriver forskning om emigration, immigration och hur de s.k. återvändarna påverkar vid sin återkomst. Det gäller ju även de av våra invandrare som återvänder till sina ursprungsländer. Hur mycket har man med sig i bagaget? Hur påverkades man av sin tid i ? Hur påverkas man i sin tur vid återkomsten? Forskning kring dessa frågor är av stor betydelse. Här möts dåtid och nutid, och det är väsentligt att forskningen drar de rätta slutsatserna för ett meningsfullt användande. Av verksamhetsplanen framgår att stiftelsens strävan är att bygga broar mellan olika kulturer för fredlig samlevnad och samverkan. Detta är särskilt viktigt för en så mångkulturell stad som . Detta vill man nå genom att, utöver migrationsforskningen, anordna diskussioner, utställningar, kulturarrangemang, musikaftnar, studiecirklar och mycket annat. Emigranternas Hus är en samlingsplats för människor med skiftande kulturell bakgrund. Ett engagerat kulturarbete kommer att utföras av Stiftelsen i . De behöver dock ett ekonomiskt stöd för verksamheten. En säkrad basfinansiering ger större utrymme för verksamhet men bidrar också till stabiliteten för verksamheten.
mot · GX02Kr260 · 2009-10-01 00:00:00 — SVT och politisk objektivitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kräva fullständig politisk objektivitet av SVT. då SVT var den enda nyhetskällan på tv dominerades den politiska arenan av Socialdemokraterna. Trots utsago om att SVT skulle förhålla sig neutralt och skildra händelser samt andra nyheter på ett objektivt sätt skedde detta icke. Istället sattes lojala s-sympatisörer på i stort sett samtliga poster som hade inflytande över nyhetsrapportering och programplanering. har tiderna förändrats och det politiska klimatet ser således annorlunda ut. Fler tv-kanaler än någonsin finns tillgängliga från världens alla hörn. Även SVT har förändrats och blivit mer objektivt än , men finns mycket att göra. Det är nämligen fortfarande långt kvar till full objektivitet i SVT:s nyhetsinslag. En majoritet av inslagen ställer de rödgröna, och då främst Socialdemokraterna, i bättre dager , exempelvis, alliansen. Det är slående hur om man efter SVT:s nyhetssändning zappar över till exempelvis TV4 får en ganska annorlunda bild av en och samma, ofta politiska, händelse. Det är en självklarhet att SVT ska fortsätta göra politiska reportage, debattprogram och andra nyhetsrapporteringar med politiska inslag. Däremot bör regeringen tillsätta en oberoende och opolitisk utredning som fortlöpande granskar SVT:s sändningar för att garantera dess politiska oberoende. Vi lever inte längre under socialdemokratins ok och därför bör även SVT lösgöras från dess grepp.
mot · GX02Kr261 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modernisering av systemet med tv-avgift. Namnet på tv-avgiften, som i folkmun går under namnet tv-licens, är tänkt att betalas av alla dem som innehar en tv-apparat. Avgiften för att få titta på tv i vårt land infördes när medievärlden såg helt annorlunda ut . Statlig television var länge den enda leverantören av rörliga bilder till hemmet, och kunde tv-avgiften anses vara motiverad. Utvecklingen har förändrat förutsättningarna för det gamla licenssystemet. Tv-avgiften borde ha övergivits när sändningsmonopolet upphörde och då det möjliggjordes en fri television i vårt land. Svensk public service producerar mängder av program och nyheter som ska vara obundna från politiska och ekonomiska intressen. Det grundläggande syftet bakom public choice-kanalerna är att alla medborgare ska få tillgång till ett brett och mångsidigt tv-utbud av hög kvalitet i alla genrer. Public choice-kanalerna utgör en viktig del av programutbudet. Dock finns det många argument mot en tv-avgift. Det viktigaste är sannolikt att den som inte vill se de så kallade public choice-kanalerna ändå tvingas betala en avgift. Det är även omöjligt att knyta licensavgiften till en viss apparat eftersom det via bredband och mobil teknik sker en sammansmältning av tv:n, datorn och mobiltelefonen. Tekniken är inte statisk utan förändras och uppgraderas regelbundet, vilket har gjort att tv-licensens förutsättningar gradvis har blivit föråldrade och kan ifrågasättas. bör därför tillkännage för regeringen att tv-avgiften behöver moderniseras.
mot · GX02Kr262 · 2009-10-02 00:00:00 — Tv, så in i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det digitala marknätet bör innehålla nordiska tv-kanaler. antog en rekommendation i vilken medlemsländerna uppmanades att säkerställa att de nordiska public service-kanalerna ingår i programutbudet när digital-tv införs. rekommenderade även att länderna skulle arbeta för en harmonisering av tekniska standarder för digital-tv. Genom har regeringarna därefter i ett meddelande reagerat på rekommendationen. Det täta och folkligt djupt förankrade nordiska samarbetet är och har länge varit en styrka för våra länder då vi enskilt eller som region agerar på europeiskt eller globalt plan. Att underlätta samverkan på olika plan och inom olika områden mellan länder är en av de mest grundläggande uppgifterna för det nordiska samarbetet. Då alltfler bor och arbetar på olika sidor om våra gränser, blir det allt viktigare att ha tillgång till tv och radio från båda sidor. Att stärka den nordiska dimensionen anses viktigt i många andra sammanhang, och det borde även vara viktigt att kunna ta del av varandras nyheter, kultur m.m. Tillgången till våra grannländers medieutbud är angelägen för att skapa och öka kontakten och förståelsen mellan våra grannländer. Med anledning av detta rekommenderar de nordiska länderna att i respektive land hitta lösningar som kan ge allmänheten större möjligheter att se de övriga ländernas public service-kanaler. Att öka tv-utbudet med den nya digitala tekniken torde inte bjuda på några större svårigheter. I det digitala marknätet borde plats reserveras för våra grannländers public service-kanaler. Det är angeläget att vi gemensamt på nordisk nivå försöker hitta en lösning på detta önskemål. I betänkande 2007/08:KrU10 säger kulturutskottet att det borde gå om bara den politiska viljan finns. har det gått och tekniken finns på plats finns den politiska viljan på plats? Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Kr263 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en frivillig tv-avgift. måste alla som innehar tv betala tv-avgift enligt 1 § lagen (1989:41). Tv-avgiften finansierar radio och tv som ska vara i allmänhetens tjänst, såsom SVT, SR och UR. detta år släppte proposition 2008/09:195, Utveckling för oberoende och kvalitet, Radio och tv i allmänhetens tjänst 20102013. Propositionen innehåller regeringens förslag till villkor och riktlinjer som ska gälla under kommande tillståndsperiod för den radio- och tv-verksamhet som bedrivs i allmänhetens tjänst. I denna finns inget förslag om att avskaffa av den obligatoriska tv-avgiften. Det enda förslag som berörde den obligatoriska tv-avgiften är ett namnbyte. På dagens välutvecklade marknad finns många olika möjligheter att se på tv eller lyssna på radio. Många väljer t.ex. att titta på SVT via sin dator. Andra gör det genom sin mobil, och ytterligare andra lyssnar på på sin mp3. Den nya tekniken gör att den obligatoriska avgiften inte längre går att ta ut av alla som nyttjar det statliga utbudet. Utan tv-innehav blir det ingen avgift. Så är det , och tv-avgiften har därmed blivit godtycklig och orättvis. En lagstadgad obligatorisk avgift för alla som innehar tv tvingar människor att finansiera en tjänst som de kanske inte vill ha. Alla människor är olika och har skilda intressen. Därför är det viktigt med ett brett utbud av kanaler och att alla människor har ett fritt val. Ifall dessa företag som bedrivs i allmänhetens tjänst kan mäta sig med övriga kanaler kommer människor vara villiga att betala för deras produkt även om det blir frivilligt. Ett modernare system där SVT:s sändningar görs tillängliga för tv-innehavare genom ett abonnemang med fast månadsavgift eller ett pay per view-system skulle innebära en stark självständig och frivillig public service som kan mäta sig i den fria konkurrensen.