ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02K353 · 2009-10-05 00:00:00 — Redovisning av enskilda bidrag till partier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör utreda på vilket sätt de av ratificerade regleringarna gällande partistöd kan inarbetas i svensk lagstiftning. har ett av världens mest generösa system för partistöd. uppgick det sammantagna stödet på lokal, regional och nationell nivå till . Jämfört med handlar det om en ökning på . Ett väl utbyggt partistöd hindrar emellertid inte att svenska politiska partier tar emot bidrag från både organisationer och privatpersoner. I utredningen insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22) anges att det handlar om många . är bundet av en lång rad regleringar gällande krav på redovisning av enskildas bidrag till politiska partier. De viktigaste har utarbetats inom EU och . Det sistnämnda har också utgivit rekommendationer i ämnet. Bland annat vill att varje land säkerställer att bidrag överstigande viss nivå redovisas offentligt. Till skillnad från t.ex. våra grannländer , och har valt frivilliga överenskommelser mellan de politiska partier som är representerade i . Den viktigaste skillnaden blir att medan partifunktionärer i andra nordiska länder under straffansvar redovisar sina intäkter och saknar vi helt formella påföljder. Med andra ord kan knappast genom frivilliga överenskommelser säkerställa att bidrag redovisas offentlig och korrekt. Regeringen bör skyndsamt utreda på vilket sätt som de av oss ratificerade regleringarna kan inarbetas i svensk lagstiftning. En grund för detta arbete bör vara den tidigare utredningen insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22).
mot · GX02K358 · 2009-10-05 00:00:00 — Avskaffande av allmänna motionstiden tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om allmänna motionstiden. Allmänna motionstiden är en gammalmodig metod att förändra i politiken. Det läggs ner mycket tid och kraft på alla de motioner som skrivs under allmänna motionstiden. Det är faktainsamling från allmänhet, myndigheter, arbetsmarknadens parter, organisationer och civilsamhället. Arbetsgrupper diskuterar vad som är viktigt att lyfta fram, fokusera på och prioritera. Motioner skrivs, diskuteras och lämnas in. Därefter granskas motionerna i medier och topplistor i form av kvantitet inte kvalitet premieras. Motionerna fördelas sedan mellan utskotten och behandlas . En mycket liten del av motionerna bifalles, resten skrivs om och väcks på nytt året därpå. Ett mer modernt, snabbare sätt är att låta det vara motionstid året om och de ledamöter som vill föreslå något gör det. Det förfaringssättet skulle ge en bättre arbetsro för de anställda i partikanslierna och i utskotten. Ledamöterna kan få sin fråga prövad när det är aktuellt och behöver inte vänta på att få motionera igen.
mot · GX02K359 · 2009-10-02 00:00:00 — Separering av kyrkan från staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frånta sin beskattningsrätt och sitt monopol på begravningsverksamheten. skiljdes formellt från staten. I realiteten fullbordades dock aldrig separationen fullt ut utan har fortsatt privilegier som endast bör tillkomma en stat. För det första är fortfarande den enda frivilliga sammanslutning i landet som har beskattningsrätt. Ingen annan organisation, samfund eller förening besitter motsvarande rätt. Likaså bedriver på uppdrag av staten begravningsverksamhet. Detta innebär att nästan 4 miljoner svenskar som inte har ett medlemskap i inte äger inflytande över hur dessa skattemedel används. Detta är en oacceptabel ordning som står i strid med tanken om den sekulära staten. bör inhämta sin medlemsavgift på samma sätt som alla andra föreningar. Begravningsverksamheten bör vidare på svenska statens räkning även kunna bedrivas av andra aktörer än .
mot · GX02K360 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla personvalsspärren. utser svenska folket i allmänna val vilka partier som skall representera dem i riksdag, kommun och landsting. Trots personvalet har väljarna dock begränsad möjlighet att påverka vilka enskilda politiker som representerar partierna. Trots personvalsreformen som togs i praktik först valet är väljarnas möjlighet att ändra partiernas listor begränsad. Detta gäller i synnerhet i större valkretsar. Eftersom förutsättningen för att bli personvald till är att man erhåller personröster som motsvarar minst åttaprocent av det egna partiets röster i valkretsen, når endast ett fåtal personer upp till spärren om de inte redan toppar sitt eget partis valsedel. Endast 6av 349 riksdagsledamöter har tagit sig in i tack vare personröster i samband med valet . Detta har gjort att personvalet successivt minskat i betydelse i val efter val. Att så är fallet är inte märkligt eftersom väljarna märker att personvalet har begränsat genomslag. Eftersom många politiker vet att förutsättningarna för att nå upp till åttaprocentsspärren är begränsad lönar sig personvalsprofilering i relativt liten utsträckning. Resultatet har blivit en mycket svag återkoppling mellan väljare och förtroendevalda och därmed även själva ansvarsutkrävandet av enskilda riksdagsledamöter. Skulle personvalsspärren tas bort skulle läget förändras drastiskt, vilket skulle vitalisera svensk demokrati och stärka legitimiteten hos våra folkvalda.
mot · GX02K364 · 2009-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa karantänsregler för statsråd och högre tjänstemän i innan de börjar ett nytt arbete. Det är viktigt för demokratin att allmänheten har ett högt förtroende för statsråd och högre tjänstemän i . I detta ligger att det inte får förekomma misstankar om att uttalanden och beslut av ett statsråd när hon/han ingick i regeringen påverkas av förväntningar av en framtida anställning hos ett företag eller en organisation. Allt behöver även göras för att minska risken för, och undanröja misstankar om, att ett före detta statsråd eller en högre tjänsteman otillbörligt använder sig av information från sitt tidigare uppdrag vid en anställning hos ett företag eller en organisation. Detta är viktigt även för att förhindra att de statliga företagens affärshemligheter, såväl som annan information, sprids vidare vid så kallade sidbyten. Ett sidbyte får inte rubba allmänhetens förtroende för att ett före detta statsråd utövat sitt uppdrag helt utan hänsyn till kommande anställningsmöjligheter. Inte heller ska ett före detta statsråd i sin nya anställning ha särskilda fördelar i kontakterna med företrädare för staten. I finns enbart karantänsregler för de personer som lämnar direktion. I övrigt gäller, för statsråd såväl som för offentliganställda som lämnat tidigare befattningar, bestämmelser om tystnadsplikt enligt sekretesslagen och lagen om skydd för företagshemligheter samt insiderstrafflagens bestämmelser om användning av så kallad insiderinformation. Vi anser inte att detta är ett tillräckligt starkt regelverk. Det svenska systemet speglar en naivitet inför risken för otillbörlig användning av insiderkunskap om politiska och förvaltningsmässiga beslut och förhållanden. Olika typer av karantänsregler finns i andra länder som , och . Vi anser att statsråd och högre tjänstemän vid bör sitta i karantän, med statlig lön , innan de tillträder ett nytt arbete, i näringslivet eller som till exempel PR-konsult eller lobbyist. Hur ett sådant regelsystem ska vara konstruerat bör närmare utredas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02K365 · 2009-10-04 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att installera solceller på tak. Tillgången till solenergi är globalt sett närmast oändlig, och den teoretiska potentialen för att använda solenergi för att generera el och värme är enormt stor. Energiproduktion från solen alstrar heller inga utsläpp, annat än vad som krävs för tillverkning och installation av aggregaten. På kommer solenergi att utgöra ett mycket intressant energialternativ. Det pågår en snabb teknikutveckling, vilket redan lett till effektivare produkter och lägre produktionskostnader. Exempelvis produceras nu tunnfilmssolceller via teknik som kräver 200 gånger mindre kisel än konventionella solceller. Genom att installera solceller på tak skulle riksdag vara ett av de första parlamenten i världen att försörja del av sin verksamhet med solenergi. I ett första skede skulle solenergin kunna bidra till plenisalens energibehov. Solceller på tak skulle dessutom vara en viktig symbolhandling. Det är viktigt att är en klimatvänlig förebild för privatpersoner, verksamheter och myndigheter med tanke på vår ambition att vara pådrivande i arbetet med en hållbar utveckling. kommer , som EU:s ordförandeland, att vara djupt engagerat i att driva klimatfrågan fram till ett avtal i . I detta sammanhang är också olika typer av energisatsningar av stort symbolvärde. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K366 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska bli allmän flaggdag. firas numera runtom i . 1950 presenterades de idéer som ledde till , det moderna EU:s föregångare. Det var den franska utrikesministern som tog detta fredsinitiativ för att för alltid förhindra nya krig mellan de länder i som två gånger legat i världskrig med varandra. 1985 beslutade de dåvarande EG-medlemsstaternas stats- och regeringschefer att skulle firas som födelsedag. I är förutom även , nyårsdagen, och allmänna flaggdagar. är minst lika viktig, många skulle säga betydligt viktigare, än flera av de existerande flaggdagarna och bör därför även den utses till allmän flaggdag. Det viktigaste skälet är dock att det allmänna flaggandet som en av många små åtgärder skulle stärka kunskapen om och uppmärksamheten kring Europasamarbetet.
mot · GX02K367 · 2009-10-05 00:00:00 — Avskaffande av lagen om tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa lagen om . Det har pågått diskussioner och utredningar om relationer till staten. Genom framväxt framför allt andra hälft, med en första riksdagsmotion 1850, och års religionsfrihetsreform ifrågasattes relationerna mellan samfunden och staten och gränserna för den enskildes frihet i förhållande till statskyrkan och statsmakten. karaktäriserades av flera stora inomkyrkliga utredningar i relationsfrågan. Folkpartiregeringens skrivelse till kyrkomöte, som avvisades, innebar en vändpunkt. Kyrkominister framsynta förslag om successiva utredningar och beslut av de frågor som fällde kyrkomötesskrivelsen ledde fram till regeringens och principbeslut samt regeringsskrivelsen 1995:1 om . hade kyrkan själv skapat sin nya organisation med centralstyrelse och kyrkokansli. Detta sammanfattades i de delar där staten var berörd i lagen om som trädde 2000. Det är nu dags att göra en första utvärdering av reformen. En sådan bör beröra hur lagen om och lagen om trossamfund förhåller sig till varandra. Lagen om trossamfund gäller också med undantag för de paragrafer som hanterar trossamfunds registrering. Staten bör kunna redovisa sina relationer till trossamfund i lag. Frågan från utredningarna finns dock kvar. Kan inte staten formulera sina relationer till trossamfund i en gemensam lag? Det finns också anledning att nu när det gått principbesluten fattades göra en ny bedömning om allt som regleras i lagen om behöver utformas som lag. lärogrund och dess inre angelägenheter och interna organisation bör regleras i ett dokument som kyrkan själv har beslutanderätten om, som den nuvarande kyrkoordningen. Men det behöver utredas vad dagens kyrkoordning behöver kompletteras med om lagen om upphör. Dessa frågor måste kunna besvaras innan den grundläggande frågan om avskaffande av lagen om tas upp till behandling.
mot · GX02K369 · 2009-10-05 00:00:00 — Religionskompetens hos offentligt anställda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om religionskompetens hos offentligt anställda. I eftersträvar vi att alla ska kunna visa sin tro och livsåskådning öppet, oavsett religionstillhörighet eller etniskt ursprung. Genom undertecknande av FN:s, och konventioner om de mänskliga fri- och rättigheterna samt den svenska grundlagen har religionsfriheten en stärkt ställning och skydd i samhället. Mångfald är ett viktigt ledord i sammanhanget där man måste ha respekt för människors egna val och identitet. Ingen ska behöva utsättas för trakasserier eller diskrimineras på grund av sin tro och livsåskådning; detta säger även den nya diskrimineringslagen. Det är viktigt att bli bemött med respekt och förståelse, därför anser jag att det är värdefullt att de personer som man kommer i kontakt med när det gäller samhällets åtaganden vården, skolan, utbildningsväsendet etc. ska vara kunniga och ha respekt för varje människa. Det är viktigt att anställda i stat, regioner, landsting och kommuner i mångfaldens har god insikt och kompetens i frågor om religioner och religionsfrihet, andligt liv, livsåskådning, religiös tro och sedvänjor samt religionsfrågor i allmänhet så att de kan bemöta människor med både kunskap och respekt. Därför bör frågan om religionskompetens aktualiseras på såväl statlig, som landstingskommunal nivå.
mot · GX02K370 · 2009-10-05 00:00:00 — beslutar att uppdra åt riksdagsstyrelsen att genomföra en satsning för att minska vattenförbrukningen i verksamheter. har riksdagsförvaltningen certifierats enligt standarden ISO 14001. Miljöledningssystemet är ett instrument för att minska användningen av resurser och material per levererad nytta. Det ska minska avfallsproduktionen och öka andelen förnybara resurser och system. I kraft av att vara folkets främsta företrädare bär en kallelse att ligga i framkanten för ett modernt fastighetsansvar. anger själv att dess miljöarbete behöver utvecklas med ständiga förbättringar. Vatten är en produkt vi tar för självklar. På många håll i världen är dock vatten en mycket dyrbar bristvara och en fråga om liv och död. Vatten behövs i stora mängder i samband med tillverkning och odling. I , där vattenförbrukning blivit till en källa för konflikter och kraftfulla ekologiska utmaningar, har uppfinningar som den snålspolande toaletten, kostnadseffektiva avsaltningsanläggningar och droppodling kunnat bidra till att synligt sänka vattenförbrukningen. Trots en växande befolkning, ökat behov av vatten och ökad jordbruksproduktion återanvänds av allt vatten i , vilket är den högsta återanvändningsgraden i världen. För miljöledningsarbetet i riksdag har inte vattenförbrukningen prioriterats. I stället har resurser lagts på att minimera miljöpåverkan från till exempel pappersförbrukning, transporter och avfallshantering. Detta är väl motiverade insatser som emellertid utelämnar riktade åtgärder för att minska vattenförbrukning i . Varje svensk använder vatten per år1. vattenförbrukning motsvarar alltså 21569 svenskars vattenförbrukning . Det finns all anledning att till övriga goda ambitioner med riksdagsförvaltningens miljöledningsarbete också tillfoga goda åtgärder för minskad vattenförbrukning. har ett stort antal toaletter, varav endast ett fåtal är utrustade med vattenbesparande utrustning. Kranarna i kök och badrum samt handduschar kan i större grad förses med resurseffektiva munstycken. Inköp av disk- och tvättmaskiner kan göras med särskilt fokus på vattenförbrukningen.
mot · GX02K371 · 2009-10-05 00:00:00 — Samernas nationaldag allmän flaggdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att blir allmän flaggdag. Samerna är en svensk urbefolkning vars rättigheter har ifrågasatts. Samerna som grupp har också utsatts för övergrepp av olika slag. har bland annat företrädare för den beklagat de övergrepp som skett och bett samerna om ursäkt. har också på olika sätt deltagit i den försoningsprocess som pågår. Samerna erkänns numera som ursprungsbefolkning och samiska har fått ställning som minoritetsspråk. Olika insatser görs också för att stärka den samiska kulturen. har fått status som samernas egen nationaldag. Det naturliga vore också att den nationaldagen blev allmän flaggdag i . I vårt grannland är det redan så.
mot · GX02K376 · 2009-10-05 00:00:00 — Upphävd inkomstgaranti för riksdagsledamöter tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av inkomstgarantin så att den faller ut endast efter riksdagsuppdragets upphörande. kan en riksdagsledamot som suttit få inkomstgaranti när han eller hon lämnar riksdagsuppdraget. Garantitidens längd och garantibeloppets storlek är beroende av ledamotens ålder och antal riksdagsår, men för en ledamot som suttit och fyllt kan garantin falla ut efter att riksdagsuppdraget avslutats. Garantin utfaller av riksdagsarvodet och därefter av arvodet . Om den före detta ledamoten får ett nytt arbete dras lönen av från inkomstgarantin, men även i detta fall kan alltså delar av inkomstgarantin utfalla. Syftet med inkomstgaranti är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgående ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Det är ett vällovligt syfte. I bestämmelserna framgår också att garantin inte är avsedd att vara en varaktig försörjning, men här har det blivit tydligt att regelverket inte fungerar som det är tänkt. Det har framkommit ett stort antal exempel på före detta ledamöter som levt på inkomstgarantin och det finns även exempel på ledamöter som startat företag och låter nya inkomster gå in i detta bolag för att undvika att lönen leder till minskad inkomstgaranti från . Det är uppenbart att detta regelverk är mer förmånligt än vad som gäller för andra grupper i samhället. Regeringen har föreslagit att de statliga konstnärslönerna ska upphöra och riksdagsledamöter är då den enda grupp som kan få statlig ersättning efter att arbetet upphört. På många andra arbetsplatser får den anställde någon form av ersättning när en anställning upphör. Denna ersättning utgår ofta i form av en årslön. Även på har man valt denna modell och en politiskt sakkunnig på ett departement har efter avslutad tjänst rätt till lön som ekonomisk trygghet. Det är också den princip som ligger bakom den statliga lönegaranti som möjliggör ersättning till de anställda efter att deras arbetsgivare gått i konkurs. Det är rimligt att riksdagsledamöter, precis som andra grupper i samhället, har rätt till en kort tids ekonomisk trygghet efter uppdragets slut för att göra det möjligt att hitta ett lämpligt nytt arbete. Vi anser däremot att det är orimligt att inkomstgarantin ska kunna utbetalas i så som . regelverk bör därför ändras så att ersättning endast utgår efter riksdagsuppdraget, och då med lika ersättning för alla riksdagsledamöter oavsett ålder.
mot · GX02K377 · 2009-10-05 00:00:00 — Meddelarfrihet för offentligt finansierad verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyddet för meddelarfrihet i offentligfinansierad verksamhet i privat regi bör regleras i lag och utformas så att det i stort ska vara detsamma som för offentligt anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personal inom offentlig verksamhet, både arbetsgivare och anställda, bör få information om sina rättigheter enligt grundlagarna. Samma regler för all offentligt finansierad verksamhet För en stor grupp anställda från , och även andra, så har den allt mer ökade privatiseringen gett ett hårdare klimat på arbetsplatsen. Den anställde känner allt oftare stor rädsla att inte vara till lags hos arbetsgivaren. Att avslöjas som den som talat utåt om något, exempelvis missförhållanden, på arbetsplatsen känns ödesdigert. Allmänhetens möjligheter att, med mediers hjälp, få insyn i hur skattepengar används och hur personal, vårdtagare eller elever/lärare behandlas blir allt sämre i takt med privatiseringarna. Denna utveckling måste brytas. Skyddet för meddelarfrihet i offentligfinansierad verksamhet i privat regi ska regleras i lag och bygga på principen att det i stort ska vara detsamma som för offentliganställda. Information till alla anställda i offentlig verksamhet Många arbetstagare känner inte till sina rättigheter när det gäller meddelarfrihet, och det finns också offentliga arbetsgivare som i sin tur inte är medvetna om förbudet mot att söka källor. Det finns exempel på offentliga arbetsgivare som förbjudit sina arbetstagare att tala med media eller som bestämt säger åt arbetstagare att avslöja vem som sagt vad. För att upplysa om de rättigheter som finns i grundlagarna så bör all personal, såväl anställda som arbetsgivare, inom offentliga arbetsplatser ges tillgång till denna information. i (s)
mot · GX02K379 · 2009-10-01 00:00:00 — Meddelarskydd i privata företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka meddelarskyddet för privatanställda. Alla anställda i kommuner och landsting har meddelarskydd. Det innebär att de har ett grundlagsskydd för yttrande- och informationsfrihet. De har alltså rätt att ta kontakt med massmedier och berätta om brister och missförhållanden i verksamheten utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. Arbetsgivare inom kommuner och landsting omfattas av ett efterforskningsförbud. Detta hindrar arbetsgivaren att efterforska vem som lyft fram frågan. Det ger trygghet för dem som vill yttra sig och påverka i arbetslivet men stärker också demokratin i stort. beslutade att detta skydd även ska gälla anställda i de kommunala och landstingskommunala bolagen. När tidigare offentlig verksamhet övergår i privat regi försämras den formella yttrandefriheten kraftigt. För offentlig verksamhet som läggs över i privata entreprenader finns inget meddelarskydd eller efterforskningsskydd, trots att det rör sig om offentligt finansierad verksamhet. Att skyddet på detta sätt uteblir beroende på i vilken form det allmänna väljer att bedriva sina verksamheter är oacceptabelt. I och med regeringens nya lag om valfrihetssystem (LOV) blir detta problem än mer tydligt. Vi kan utan alltför stor chanstagning förmoda att antalet privata utförare inom vården kommer att öka i och med denna lag. Därför är det än mer angeläget att införliva de privatanställda i detta rättsskydd, som endast gäller offentliganställda. Den självklara utgångspunkten bör vara att den yttrandefrihet och det meddelarskydd som anställda tillförsäkras mot det allmänna även ska gälla på alla privata arbetsplatser. Privatanställda bör ha samma möjlighet att diskutera förhållandena på arbetsplatsen som offentligt anställda utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. En anställd som avslöjar oegentligheter inom företaget måste kunna känna sig säker på att inte straffas för sin frispråkighet. Privatanställdas yttrandefrihet har vid ett flertal tillfällen varit föremål för utredning, bland annat har det föreslagits att ett skydd för privatanställda mot ingripanden från arbetsgivaren ska införas i tryckfrihetsförordningen. Något beslut om detta har dock aldrig fattats. Det tycker vi är otillfredsställande.
mot · GX02K381 · 2009-10-02 00:00:00 — Insyn och beslutanderätt för demokratin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkets möjlighet till makt och inflytande. ökar antalet insynsråd under våra myndigheter i rasande takt. Politiken ska inte lägga sig i är en alltför ofta använd fras. Vad man då säger är att när politiker inte lägger sig i har de inte heller makt och inflytande över frågorna eller hur skattemedlen används. var kampen för rösträtt och makt och inflytande över samhällets pengar den viktigaste frågan på dagordningen. avvecklas detta inflytande på löpande band i och med att styrelser läggs ner och övergår till ha bli insynsråd. När man sitter med i ett insynsråd har man ingen beslutanderätt utan man får enbart information. Detta är ett hot mot demokratin och möjligheten för folket att ha makt och inflytande i samhället. En översyn av hur demokratins inflytande försämrats bör övervägas.