ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub236 · 2009-09-28 00:00:00 — Kommunalt inflytande över etablering av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt inflytande över etablering av friskolor. har det skett en förhållandevis kraftig ökning av antalet fristående skolor i vårt land, och det finns inga tecken på att intresset att etablera friskoleverksamhet kommer att mattas av. Kommunernas inflytande över utvecklingen är mycket begränsat i det här sammanhanget, och det är bedömningsgrunder som avgör om en ny etablering kan ske. Detta innebär att kommunernas planering och dimensionering av skolverksamheten blir allt svårare. Kommunerna har i uppdrag att dimensionera skolverksamheten utifrån det antal elever som finns inom kommunen. En etablering av en fristående skola försvårar givetvis kommunernas beräkning av kostnader och resurser. En del av pengarna som skulle gå till en skola måste kanske gå till friskolan istället. Att många elever ändrar sig och flyttar tillbaka från fristående skolor till den kommunala skolan under pågående läsår gör inte saken lättare för kommunerna, då det alltid måste finnas plats inom den kommunala skolverksamheten för alla elever. Det är inte försvarbart att bortse från konsekvenserna för den enskilda kommunens ekonomi, och därmed våra gemensamma skattemedel, som sker utan att kommunen kan förhindra det. Risken är stor att det kommer att finnas alltför många skolor för alltför få elever i många kommuner. Det är kommunerna som känner till de lokala förhållandena och kan tillföra viktiga infallsvinklar till den bedömning som slutligen fattar beslut utifrån. Kommunernas roll i tillståndsprocessen för fristående skolor behöver därför stärkas och ses över.
mot · GX02Ub237 · 2009-09-29 00:00:00 — Utbildning för att undervisa i sex och samlevnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk lärarutbildning i sex och samlevnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att ge i uppdrag att regelbundet granska och utvärdera sex- och samlevnadsundervisningen. Om man gör som man alltid har gjort blir resultatet som det alltid blivit. Med den vetskapen är det lätt att förstå att om man ska bryta normer och värderingar, som bygger av görande, så måste det till kunskap, ett medvetet förhållningssätt och återkommande utvärderingar. Sex och samlevnad i skolan minns många som en pinsam lektion men oerhört intressant. Trots rodnande lärare och fniss i klassrummet uteblev ingen frivilligt. har sex och samlevnad varit obligatoriskt i den svenska skolan. Tyvärr visar undervisningen på stora brister och stora skillnader mellan skolor. För att förbättra kvalitén måste de som ska lära ut själva få utbildning. är det bara av lärarstudenterna som får det trots att ämnet ska vara ämnesövergripande. Det finns undersökningar som visar att trakasserier och kränkningar är vanligt i skolan. Mycket skulle kunna motverkas med bättre kunskap om sexualitet, genus och hbt-frågor. För ofta är kränkningar kopplade till just de frågorna och till de outtalade förväntningar som finns på både killar och tjejer om hur de ska vara. I det spelar synen på sexualitet och de begränsningar som de outtalade förväntningarna sätter upp en stor roll. Med en kvalitetshöjning av sex- och samlevnadsundervisningen skulle vi också få ett effektivare arbete för att motverka ökningen av sexuellt överförbara sjukdomar som kan få livslånga konsekvenser. Att undervisa och leda diskussioner som rör det mest privata men är grundläggande för alla mellanmänskliga relationer kräver utbildning. Sex- och samlevnadsundervisning är ett kunskapsområde med specifika förutsättningar, precis som andra ämnen i skolan. För att skolan ska kunna leva upp till läroplanen och för att alla elever ska få en kvalitativ sex- och samlevnadsundervisning måste ämnet bli obligatoriskt på lärarutbildningen. Lärarna har rätt att känna sig trygga i sin pedagogiska uppgift och eleverna har rätt att känna sig trygga med att de har kompetenta lärare i ämnet. När nu en ny lärarutbildning ska utformas bör därför sex och samlevnad och genusfrågor införas som ett obligatoriskt inslag i lärarutbildningen. Ämnet ska i enlighet med förslag också omfatta ett normkritiskt tänkande. Att införa obligatorisk utbildning i sex och samlevnad är viktig både för att höja kompetensen och kvalitén och för att visa på vikten av en professionalisering av ämnet. Därmed påverkar det också prioriteringen ute på skolorna. Att använda andra professionella yrkeskategorier, t.ex. auktoriserade sexologer, i undervisningen är ett sätt att omgående kunna höja kvalitén. Detta vill som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub238 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till förändringar av lagstiftningen för att underlätta genomförandet av slumpvisa drogtester i gymnasieskolan och särskilt i de yrkesförberedande programmen. Drogtester i skolan har under olika perioder varit ett ämne för diskussioner. Drogtester är ett tvångsmedel som regleras i 28 kap. . Trots detta har flera skolor börjat använda slumpvisa drogtester som en del i ett drogförebyggande arbete. Skolans miljö ska vara drogfri och för att detta ska vara möjligt menar många att det krävs drogtester. saknas preventionsforskning inom området narkotikapolicy i skolan. Men hypotesen som många vill jobba efter är att drogtester i skolan inte bara är viktiga för att tidigt upptäcka droganvändning utan att de även har betydande preventiva effekter. Trots att det finns både för- och nackdelar med slumpvisa drogtester överväger fördelarna. Det finns goda skäl att förändra lagstiftningen. Droger medför inte bara konsekvenser för den som brukar dessa, utan påverkar i allra högsta grad omgivningen. Det är en självklarhet att det är förbjudet att köra drogpåverkad. Trots detta så finns det inom utbildningen till yrkeschaufför inte något lagstöd att drogtesta eleverna i gymnasieskolan på andra grunder än frivillighet och samtycke. Frivilligheten är till och med så omfattande att eleven kan begära förflyttning från en praktikplats (en arbetsgivare) som genomför drogtester på arbetsplatsen. Följande finns att läsa i dokument Bestämmelser om skolans arbete mot droger. På vissa arbetsplatser kan arbetsgivare och arbetstagare med hänsyn till säkerhetsskäl avtala om att arbetstagarna ska genomgå drogtest. Om skolan erbjuder en elev praktik eller arbetsplatsförlagd utbildning (APU) på en sådan arbetsplats ska eleven informeras om att det då kan krävas av eleven att han eller hon genomgår drogtest. Om eleven motsätter sig drogtest får skolan försöka hitta en annan lämplig arbetsplats åt eleven. En elev kan alltså motsätta sig en viss praktikplats på grund av att arbetsgivaren kan kräva drogtest. Detta trots att det kan innebära en fara, inte bara för den enskilde eleven, utan också för omgivningen att en elev använder droger. Det innebär i praktiken att det kan finnas många elever som övningskör stora fordon på våra vägar som de är drogpåverkade. Det bör genast utredas hur lagstiftningen kan förändras så att slumpvisa drogtester underlättas särskilt i situationer där drogfrihet är en förutsättning för säkerhet, exempelvis i yrkesförberedande utbildningar. är det fullt möjligt att elever övningskör lastbilar med tunga släp drogpåverkade. Detta är orimligt.
mot · GX02Ub239 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Lärarlyftet. Våra pedagoger är en av de allra viktigaste faktorerna för att förmedla kunskaper till de studerande. Lärarna har fått möjlighet att fortbilda sig i den satsning som kallas Lärarlyftet. Det är bra att man stärker lärarnas kompetens men ytterligare insatser behövs för att möta de nya utmaningar som lärarna ställs inför. Ofta ställs lärarna inför svåra situationer då de sociala problemen har ökat inom utbildningsväsendet. Kunskap inom flera områden behöver förmedlas och förnyas. Även barnskötare och fritidspersonal behöver få ta del av en kompetenssatsning. Under fortbildningen ska läraren kunna få av lönen. Denna möjlighet gäller bara lärare som är direkt anställda av kommunen eller av en friskola. Det innebär att lärare som är anställda hos andra utbildningsanordnare, exempelvis de som utför utbildning på entreprenad, inte har denna möjlighet till fortbildning. Det är angeläget att kompetensutveckling för lärare sker efter behov och inte efter vilken arbetsgivare som läraren har. Därför bör alla lärare, inte enbart de inom skola eller friskola, kunna komma i åtnjutande av satsningen Lärarlyftet. i (s)
mot · GX02Ub240 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det stora behovet av fler utbildade teckenspråkslärare. Döva har rätt att få samhällsinformation och sin skolgång på sitt första språk som är teckenspråk. Språket blev då i erkänt som dövas första språk. Det är många som vill lära sig teckenspråk för att kunna använda det på ett funktionellt sätt med döva, antingen det gäller i arbetslivet eller i mer privata sammanhang. är det möjligt för hörande elever att lära sig teckenspråk som C-språk eller individuellt val på gymnasiet. togs det även ett beslut i att det skall erbjudas som B- eller C-språk på . Detta har blivit mycket populärt bland hörande elever och antalet elever som utnyttjar möjligheten ökar kraftigt. Ett stort problem i är bristen på, eller snarare avsaknaden av, en adekvat teckenspråkslärarutbildning. Det finns ett stort behov av en lärarutbildning där behörighet ges för att undervisa i ämnet teckenspråk på grundskola och gymnasieskola. Det finns ett skriande behov av att få i gång fortbildningar för de teckenspråkslärare som finns ute i skolorna. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildade teckenspråkslärare i landet. Detta är otillfredsställande och ett problem som bör åtgärdas så att kvaliteten kan höjas i denna yrkesgrupp. har förvisso bidragit till vissa satsningar för teckenspråkslärare, bl.a. en 20-poängsutbildning i teckenspråk vid i . Det är bra satsningar, men det kommer att behövas ännu fler. Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället, vilket kommer att innebära mer jämlikhet för döva i . Det talas ofta om tillgänglighet för funktionshindrade. Dövas möjligheter härvidlag är dock inte så stora eftersom det inte finns tillräckligt med tolkar. saknas det många teckenspråkstolkar. Döva elever kan inte få undervisning i skolan på sitt första språk när det saknas lärare som behärskar teckenspråk. Teckenspråket är som tidigare nämnts erkänt som dövas första språk och det är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. Det innebär att staten bör ha hela ansvaret för utbildningen av de lärare som skall undervisa i detta språk. Därför bör staten vidta åtgärder för att öka antalet utbildade teckenspråkslärare. Dessutom bör åtgärder vidtas för kompetensutveckling av de många outbildade teckenspråkslärare som undervisar hörande elever i teckenspråk. Här krävs krafttag för att tillgängligheten i samhället för döva skall förbättras.
mot · GX02Ub241 · 2009-09-30 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. finns det ett flertal föräldrar med barn i förskoleålder som har obekväma arbetstider och är i behov av barnomsorg. Tyvärr finns det i många kommuner inte någon barnomsorg för barn vars föräldrar arbetar och . Barnets bästa skall självklart alltid sättas i första rummet, men det handlar inte om att barnen ska bo på förskolan. Det handlar om möjlighet till ett annat schema. Flexibel barnomsorg för flexibla arbeten och ensamstående, men så bra som möjligt för barnen. Föräldrar som söker ett jobb som även omfattar kvällar och hänvisas i många kommuner till släktingar och vänner. I många kommuner finns förskolor som har öppet dygnet runt, så kallade nattis. Där kan man inte lämna barnen bara utan de får i så fall stanna . Det är viktigt att även barn till föräldrar som har obekväma arbetstider eller tillfälliga arbeten på kvällstid skall få samma goda kvalitet på barnomsorgen som barn till andra föräldrar. Barnomsorg som ombesörjes privat eller genom släktingar, vänner eller på annat sätt kan sakna kontinuitet och samma kvalitet som barnomsorg i regi eller hos godkända förskolor i enskild regi. Det finns många yrkesgrupper som diskrimineras direkt eller indirekt genom att kommuner inte erbjuder dessa föräldrar barnomsorg på samma villkor som föräldrar med ordinarie arbetstider. Några exempel på yrkesgrupper som har obekväma arbetstider är kulturarbetare, poliser, brandmän, personal inom vården, äldreomsorgen, handel, försäljning och service. Det är egentligen väldigt få yrken som slutar innan förskolan stänger . Det förutsätter ofta att en förälder arbetar mindre än heltid och att man är två som kan saxa arbetstiderna, d.v.s. turas om att hämta och lämna. Arbetssökande och deltidsanställda som vill utöka sina möjligheter att få ett arbete genom att utbilda sig eller får likaledes problem p.g.a. bristen på barnomsorg. Därför är det av stor betydelse att uttalar som sin mening till regeringen att rätten till barnomsorg även skall gälla på obekväm arbetstid. Vi hade en stor förhoppning att denna motion skulle visa sig överflödig i och med att regeringen presenterade sitt förslag till ny skollag i en departementsskrivelse. Tyvärr blev vi besvikna, förslaget till ny skollag innehåller ingen rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid, endast en rekommendation till kommunerna. Därför ser vi oss tvungna att åter lägga fram denna motion och vi hoppas att regeringen tar sitt förnuft till fånga och inför en lagstadgad rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid.
mot · GX02Ub242 · 2009-09-29 00:00:00 — Studentinflytande vid högskolor och universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp konsekvenserna av kårobligatoriets avskaffande för studentinflytandet. Studentkårerna har varit viktiga för att ge studenterna inflytande. Genom dem har studenterna varit representerade i beslutande organ inom högskolorna. Studentinflytandet riskerar då att minska radikalt. Möjligheten för studentkårerna att finansiera sin verksamhet genom medlemsavgifter kommer till stor del att försvinna och de ekonomiska anslag som staten istället kommer att ge till studentinflytandet är otillräckliga. Minskat studentinflytande riskerar i sin förlängning att leda till lägre kvalitet i utbildningen och att studenternas intressen inte tas tillvara i tillräcklig grad. Konsekvenserna av kårobligatorets avskaffande för studentinflytandet på högskolor och universitet bör därför följas upp.
mot · GX02Ub243 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunskap om bör integreras i de kurs- och ämnesplaner som är under utarbetande. utarbetar nya kurs- och ämnesplaner. Det finns ett behov av ett innehåll som inkluderar kunskap om , såväl sambandet mellan de nordiska länderna som länderna i sig. I de befintliga kursplanerna, liksom i de tidigare, är ett nordiskt perspektiv markerat. Den svenska skolan är målstyrd, vilket innebär att det ändå inte finns någon garanti för att det nordiska perspektivet verkligen tas upp i undervisningen. Ett av målen bör vara är att ge varje ungdom en nordisk upplevelse under sin skoltid och att detta skall förverkligas även i de nya svenska kursplanerna. Den har understrukit vikten av att det nordiska perspektivet lyfts fram på ett flertal samhällsområden. Vid ett gemensamt regeringssammanträde med och regeringar antogs ett gemensamt samarbetsdokument som mycket tydligt framhåller betydelsen av ett ökat nordiskt samarbete för att öka internationella inflytande. Det nordiska samarbetet ses också som en del i europeiska samarbetet. Kunskap om är således angelägen inte enbart av traditionella bildningsskäl utan lika mycket av skälet att det redan betydande nordiska samarbetet kommer att öka än mer . Det kommer att förutsätta att svenska elever har kunskaper som på ett självklart sätt inrymmer det nordiska perspektivet inom en mängd politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fält. Det pågående märkesåret innehåller tydliga indikationer på detta. Med hänvisning till ovanstående bör tillse att kunskap om integreras i de kurs- och ämnesplaner som är under utarbetande. Det gäller framför allt ämnena historia, samhällskunskap, geografi, de estetiska ämnena och svenska i litteratur- och grannspråksundervisningen för både och gymnasieskolan.
mot · GX02Ub244 · 2009-09-30 00:00:00 — Musikskola för alla barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kommunala musik- och bör bli tillgänglig för alla barn. Att ge barn och ungdomar möjlighet till kulturell utveckling är att bejaka en oerhört viktig del av ett barns utveckling till en vuxen människa. Barns rätt att få ta del av och även utöva kultur måste därför utvecklas i skolan. Det gäller inom olika kulturområden, exempelvis bokläsning, bild, teater och musik. har fattat beslut om bibliotekslagen för att säkerställa folk-bibliotekens ställning. Vi menar att det också behövs en musik- och kultur-skolelag för att säkerställa skolformens ställning i varje kommun. Den kommunala musik- och är en frivillig verksamhet för kommunerna. har den berikat många barns och ungdomars utveckling, och många av dem har fått sin första kontakt med ett instrument genom just den kommunala . Dessvärre har det också varit på detta område som man har sparat när ekonomin blivit kärv inom kommunen. Ett levande kulturintresse är en oerhörd tillgång för alla människor, och därför är det samhällets angelägenhet att se till att barn och ungdomar får en kontakt med olika kulturyttringar redan i . Om intresset fortsätter, exempelvis för att spela ett instrument eller att spela teater, kan det ske på frivillig grund. Men den första kontakten bör vara i den obligatoriska skolan. Mot bakgrund av ovanstående är det angeläget att se till att den kommunala musik- och blir tillgänglig för alla barn. Regeringen bör utreda om det skall införas en lag som garanterar skolformens tillgänglighet för elever.
mot · GX02Ub245 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studenternas ekonomiska villkor. Studier och utbildning är ett effektivt medel att utjämna klasskillnaderna i samhället. Att få förmånen att studera var tidigare ett privilegium som bara avsåg de bäst bemedlade. Det är glädjande att utbyggnaden av högskolor öppnat nya möjligheter för nya grupper i samhället att få studera på akademisk nivå. är dock ekonomin ett problem för många studenter. Inte minst gäller det studenter med barn. Det är bra att regeringen i årets budgetproposition visar en viss förståelse för behovet av höjda studiebidrag. 2010 höjs studiemedlet med , varav lånedelen höjs med och studiebidraget med . Detta finansieras främst genom höjda avgifter för studielånen. Normalt utgör bidragsdelen av studiemedlet en tredjedel, i denna höjning är det . Detta ger studenterna en lättnad i det korta perspektivet men ökar trycket på den enskilde när lånet ska betalas tillbaka. Detta riskerar att hämma ungdomar, framför allt dem som kommer från icke-akademiska hem, och motverka vårt mål att hälften av alla årskullar ska gå vidare till högskolan. Trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskat är det fortfarande vanligare att barn till akademiker studerar vidare än barn till arbetare. Därför är det angeläget att vi fortsätter att sträva efter att studenternas ekonomiska villkor ska förbättras så att förutsättningarna för akademiska studier inte minskar.
mot · GX02Ub246 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmuntra till att skolval arrangeras i hela landet även vid val till . Många ungdomar i hade möjlighet att delta i valet till . Vid det senaste valet deltog av de röstberättigade, i åldersgruppen . Enligt är det tydligt att möjligheten att få diskutera politik i skolan bidrar till att skapa politiskt intresse och engagemang hos unga. Men inför EU-valet hade regeringen inte gett någon instans i uppdrag att arrangera skolval. Därför gjorde inte eller andra som vi har sett tidigare något märkbart för att stimulera till skolval. Men några skolor valde ändå att arrangera skolval. Denna brist på engagemang för praktisk utbildning i demokrati och folkbildning bland unga är förvånande. Unga väljares engagemang bör tas på stort allvar liksom vår demokrati. EU är en viktig del av detta. Initiativ till att arrangera skolval även när det handlar om val till bör stödjas och uppmuntras.
mot · GX02Ub247 · 2009-09-30 00:00:00 — Bruket av orden mödomshinna och slidkrans tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bruket av orden mödomshinna och slidkrans. Mödomshinnan är en kroppsdel som inte finns, men bristande sex- och samlevnadsundervisning för vidare felaktiga föreställningar. Myten om mödomshinna används för att kontrollera kvinnans sexualitet, vilket kan få särskilt allvariga konsekvenser för flickor och kvinnor som lever under stark kontroll. Ordet mödomshinna upprätthåller patriarkala värderingar som kräver flera politiska insatser. Men också genom val av ord kan vi förändra felaktiga föreställningar. Ordet slidkrans har introducerats och kan även bli regeringens ordval. Regeringen bör arbeta för att ändra vokabulären från mödomshinna till slidkrans.
mot · GX02Ub248 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av hem- och konsumentkunskap även i gymnasiet. Elever ska på ganska få timmar hinna utveckla kunskap om hälsa, konsumentekonomi, mat och måltider på lektionerna i hem- och konsumentkunskap. Dessa och andra viktiga frågor är centralt innehåll i undervisning i hem- och konsumentkunskap. Att ha kunskap så att man kan sköta sin hälsa, äta regelbundet och sådan mat som är bra för hälsan, för den egna ekonomin och för naturen är viktigt för den enskilde individen. I SOU 2007:28 Tydliga mål och kunskapskrav i lyfter man fram följande mening: Språkliga och matematiska färdigheter används i konkreta och meningsfulla sammanhang där återkopplingen är förankrad i elevens egna handlingar och sinnesupplevelser. Det handlar om att i ett konkret sammanhang t.ex. tillreda en måltid (planera, göra inköpslista, läsa på förpackningar, läsa recept osv.) och därmed skapa både ett motiv och ett vardagsnära innehåll i språkundervisning eller matematik. Frågor om privatekonomi och om att vara konsument behöver ges större utrymme under skolåren. De måste anpassas till olika åldersgrupper, och därför kan inte undervisningen enbart ges i utan bör också inrymmas i gymnasieskolan. Lärarna, som spelar en avgörande roll för elevernas skolframgång, måste få stöd och stimulans för att inlemma dessa viktiga frågor även i gymnasiet.
mot · GX02Ub249 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ljudnivån i skolan. På arbetsplatser finns klara regler om buller som arbetsmiljöfara och vilka decibelnivåer som inte får överskridas. Samma arbetsmiljöregler gäller även för skolans elever. Ljudnivån i skolans lokaler är väldigt hög och kan nå upp till eller mer. Det säger sig självt att det är en omöjlig arbetssituation för eleverna när ljudnivån stiger så högt. Forskning har visat att både ljud som hörs och lågfrekventa ljud påverkar hela kroppen och stör elevernas koncentration och inlärningsförmåga. Många av problemen med buller och hög ljudnivå kan elimineras byggnadstekniskt med ljuddämpande väggar eller tak. En sanering av ljudnivån borde ske i samband med ny- och ombyggnationer på samma sätt som offentliga lokaler ska anpassas för olika funktionshinder till 2010. Barn och ungdomar i förskolor och skolor måste garanteras att inte behöva utsättas för skadliga ljudnivåer. Därför bör åtgärder vidtas för att förbättra ljudnivån i skolan.