mot · GX02Fi262 · 2009-10-06 00:00:00 — Sysselsättningsgraden steg i men faller kraftigt och fortsätter enligt prognoser att falla om än i en långsammare takt (diagram 5.4 nedan). Källa: SCB och samt egna beräkningar. menar att regeringens ensidiga fokus på att öka arbetskraftsutbudet har varit misslyckat. Den kraftiga konjunkturnedgången och regeringens senfärdighet i att möta krisen kommer att leda till onödigt hög arbetslöshet, och fler personer än nödvändigt kommer att slås ut från arbetsmarknaden och hamna i utanförskap. linje har under hela konjunkturnedgången varit att möta krisen på ett aktivt sätt för att därigenom förhindra att ekonomin långsiktigt skadas och att fler människor än nödvändigt drabbas av finanskrisens härjningar. Vi har föreslagit investeringar för att möta både konjunkturnedgången och klimatutmaningarna och aktiva åtgärder för de som blir arbetslösa så att de kan ställa om för att matcha nya behov på arbetsmarknaden. En sådan politik dämpar arbetslösheten och gör att fler människor får nya chanser när konjunkturen vänder uppåt igen. 6En ansvarsfull ekonomisk politik 6.1Grön omställning en effektivare väg ut ur krisen ekonomiska politik och budgetpolitik bygger på ett långsiktigt perspektiv och en insikt om att vi måste ställa om ekonomin så att vi efter krisen får en kvalitativt annorlunda ekonomisk utveckling. I ett historiskt perspektiv utgör ofta kriser ett tillfälle där man kan se tydliga trendbrott. En teknik och ett sätt att organisera samhället och produktionen överges ofta till förmån för något nytt. Den nuvarande världsomspännande ekonomiska krisen föregicks av ett globalt uppvaknande vad det gäller klimat- och energifrågorna och allt fler ser nu att den ekonomiska krisen inte bara utgör ett hot utan också en möjlighet att ställa om samhället i en mer hållbar riktning. Allt fler inser att samhället måste omformas och att ekonomisk utveckling och skapandet av nya jobb framöver måste gå hand i hand med omställning. Den brittiska ekonomen sammanfattar detta i rapporten a global green recovery: Once economic recovery is under way, markets have to deliver a different quality of growth that is more sustainable a return to past production patterns is economically neither wise nor desirable. A global green recovery can deliver immediate and long-term economic benefits, cut the risk of dangerous climate change, reduce energy insecurity and competition for natural resources, and prepare the ground for a successful post-Kyoto agreement in in December 2009.9 Den svenska ekonomen uttrycker en liknande tanke i boken : en lågkonjunktur kan också vara ett gyllene tillfälle att genomföra sådana klimatinvesteringar som måste till.10 Vad det handlar om är att göra investeringar som innebär att när ekonomin väl börjar växa igen så gör den det med lägre utsläpp. Många länder använder också omfattande delar av sina expansiva budgetar just nu till att göra klimat- och miljöinvesteringar (se tabell 6.1 nedan). totala stimulanser % av BNP 2008 Gröna investeringar % av totala stimulanser Källa: , Towards a global green recovery. presenterade sitt första finanspolitiska stimulanspaket för . Av dessa nio miljarder kan 144 miljoner som avsattes för att tidigarelägga infrastruktursatsning på järnväg klassificeras som gröna. av utgör av hela paketet medan avsattes för väginvesteringar. Regeringen hade i vårpropositionen ett utmärkt tillfälle att ge en tydlig signal om kommande gröna investeringar men tillfället utnyttjades inte var sig för att göra ytterligare åtgärder på tilläggsbudget eller för aviseringar för . Inte heller i den budget som presenterats ges några anslagsförstärkningar att tala om till klimat- och miljöinvesteringar. Den gröna andelen av de totala stimulanserna är i ett internationellt perspektiv mycket låg. Av 32 miljarder i nya utgifter och skattesänkningar går endast ca 850 miljoner till klimatrelaterade satsningar (300 miljoner till energieffektivisering och ca 550 miljoner till tidigareläggning av upprustning av spårinfrastruktur). Detta motsvarar av de nya satsningarna. Till följd av indexeringen av energi- och koldioxidskatten på bensin sänks dessutom skatten på bensin11 vilket ger mycket olyckliga styrsignaler. Ekonomiska styrmedel måste användas för att sända tydliga och långsiktiga prissignaler genom hela ekonomin. Genom koldioxidskatt och andra ekonomiska styrmedel skapas förutsättningar för en effektiv ekonomisk hushållning med resurser. Långsiktiga priser på till exempel koldioxidutsläpp styr människors och företags investeringsbeslut och är därmed helt nödvändiga för att styra samhället mot lägre utsläpp. När nu skatten sänks ges otydliga signaler om den framtida prisutvecklingen. föreslår, till skillnad från regeringen, en välavvägd ekonomisk politik som kommer att leda vårt land i rätt riktning. Vi föreslår att omfattande och nödvändiga klimat- och miljöinvesteringar på motsvarande tidigareläggs (se tabell 6.2 nedan). Effekten blir att vi närmar oss en hållbar ekonomisk utveckling snabbare som nya jobb kan skapas i ett konjunkturläge där arbetsmarknaden kraftigt försämras. Sammantaget beräknar vi att cirka 70000 gröna helårsarbeten skapas till följd av de förslag som presenteras i motionen. Tabell 6.2 Gröna investeringar i nivå utöver regeringens förslag budgetperiod 20102012 Anslag/typ av insats Länsstyrelserna för att nå miljömålen Insatser för och m.m. Delfinansiering av klimatanpassning i kommuner för arbete med miljömål och fysisk planering Nytt anslag: Klimatsatsningar i utvecklingsländer Åtgärder för att nå miljömålen Investeringar i energieffektivisering och förnybar energi Miljömålen och hållbart jordbruk Energieffektivisering (skatteutgifter) För att uppnå en mer hållbar ekonomisk återhämtning föreslår vi också höjningar av fler klimat- och energirelaterade skatter. Någon skulle kunna invända att det är dåligt tajming att höja klimatskatter i en lågkonjunktur. Vi menar tvärt om att det är i lågkonjunktur som mycket av strukturförändringar i ekonomin sker. Genom att höja priset för utsläpp av koldioxid styrs viktiga investeringsbeslut som tas när ekonomin börjar växa igen och utvecklingen kan styras in på en mer hållbar väg. För att möta konjunkturnedgången och klimat- och miljökrisen på ett offensivt sätt föreslår i tidigareläggningar av nödvändiga investeringar i hållbar infrastruktur, ny teknik, en hållbar energiförsörjning och energieffektivisering . Sammantaget beräknas 70000 helårsarbeten skapas.12 Förslagen beskrivs i kapitel 8. 6.3Ge kommunerna rimliga villkor för sin planering Kommunsektorn har drabbats hårt av den ekonomiska krisen. Skatteintäkterna faller som utgifterna ökar. Bland annat som en effekt av regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen ökar kostnaderna för ekonomiskt bistånd kraftigt (se diagram 6.1 nedan). Källa: Regeringens prognos i proposition 2008/09:100. påpekade i en motion till med anledning av särskild händelse att borde fatta beslut om höjda statsbidrag för att förhindra uppsägningar i offentlig sektor när skatteintäkterna beräknades falla. Även många oberoende ekonomer, liksom kommuner och landsting, kom med starka rekommendationer om ökade statsbidrag för att inte kommunerna skulle tvingas till stora uppsägningar. Väldigt länge var regeringen helt kallsinnig till att tillföra medel till kommunsektorn och gav starka signaler om att kommunerna och landstingen själva skulle se till att minska sina kostnader.13 I vårpropositionen kom så ett besked om ytterligare medel, men inte på en tillräcklig nivå för att kommunerna skulle kunna klara att överbrygga lågkonjunkturen. I årets budgetproposition utlovas ytterligare tillfälliga medel , men de signaler som tidigare givits om att kommunerna gör bäst i att spara har medfört att besparingar redan inletts. Antalet anställda i offentlig sektor har redan minskat med 20000 personer mellan och (diagram 6.2 nedan). Regeringen räknar själv med att sammantaget 60 000 jobb försvinner i offentlig sektor mellan 2008 och 2011.14 menar att med ett tidigare och tydligare besked hade stora delar av de uppsägningar som sker i kommuner och landsting kunnat förhindras. Det föreligger inget underliggande behov av besparingar i offentlig sektor och krisen har inte sitt ursprung i offentlig sektor. Nedskärningar där är därför inget svar på krisen utan driver endast ned konjunkturen ytterligare. Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningen. Vi menar att det är bra att regeringens politik förändrats och att tillfälliga pengar nu tillförs kommunsektorn. Vi menar dock att det inte är tillräckligt att endast ge medel . För att ge kommunerna och landstingen tillräckliga planeringsförutsättningar behöver de tydliga besked långt i förväg. För att bekämpa den ekonomiska krisen föreslår att ytterligare aviseras i konjunkturstöd för kommunsektorn 2011 och 2012. föreslår vi permanent höjda statsbidrag på . Tillsammans med våra riktade satsningar till kommuner och landsting betyder detta att vi satsar mer 20102012 jämfört med regeringen. Sammantaget föreslår att satsas på kommunsektorn (se tabell 6.3 nedan). Generella och riktade statsbidrag för budgetperioden 20102012 Miljoner kronor utöver regeringens förslag Anslag/typ av insats Delfinansiering av klimatanpassning i kommuner Kvalitetspott för pedagogisk utveckling Lärarlyft (av lönen) Försök ämnesundervisning på modersmål Anslag till regionala verksamheter Hållbara städer/Klimp Stöd förnyelse av tunga fordon (del av rödgrönt miljöfordonspaket) Riktat statsbidrag till med anledning av trängselskatten Statsbidrag (utvidgad rätt modersmål) Komvux (del av rödgrönt ungdomspaket) Traineeprogram i välfärden (del av ungdomspaket) Summa riktade bidrag till kommuner och landsting Tillfälligt konjunkturstöd del i krisbekämpningen Summa riktade och generella statsbidrag till kommuner och landsting 6.4En skattesänkning för mycket Regeringens enskilt största reform i budgeten är fjärde steget i jobbskatteavdraget. har tidigare accepterat stora delar av jobbskatteavdraget, men menar att det i detta läge är synnerligen olämpligt att gå vidare med ett fjärde steg. Flera argument finns för detta ställningstagande: Reformen är ett dyrt sätt att skapa jobb. Enligt regeringens beräkningar15 är kostnaden per jobb på kort sikt och per jobb på lång sikt. finns betydligt mer kostnadseffektiva sätt att skapa jobb. Till exempel beräknar regeringen själv att pengarna till kommuner och landsting är ett betydligt billigare sätt att upprätthålla sysselsättningen (regeringen räknar på en styckkostnad på per jobb). Reformen är ofinansierad men medför permanent lägre inkomster för staten. I det här konjunkturläget är det berättigat med en expansiv finanspolitik, men ett viktigt kriterium för att den ska vara effektiv är att den inte permanent urholkar de offentliga finanserna utan att reformerna kan dras tillbaka när konjunkturen vänt. Permanenta skattesänkningar är till skillnad från vad regeringen hävdar minst lika svåra att ta tillbaka som permanenta utgiftsökningar. Tillfälliga satsningar och tidigareläggning av investeringar är betydligt bättre för att möta den ekonomiska krisen. Dessa medför inte permanent sämre offentliga finanser och är därför ett mer ansvarsfullt sätt att bekämpa den ekonomiska krisen. Den ekonomiska krisen drabbar människor på ett väldigt ojämlikt sätt. De som blir arbetslösa blir inte bara av med jobbet, de får också en sämre ersättning på grund av de försämringar i arbetslöshetsförsäkringen som regeringen drivit igenom. De som däremot får behålla sina jobb har fått stora skattesänkningar genom de tidigare stegen i jobbskatteavdraget som väldigt låga räntor leder till mer pengar i plånboken för många. Att i det läget ytterligare öka skillnaden mellan dem som är inne på arbetsmarknaden och de som står utanför är orimligt och ansvarslöst och skapar stora och växande klyftor i samhället. är inte principiella motståndare till att sänka skatter. Det kan mycket väl göras och vara rimligt i vissa lägen. I det här konjunkturläget, när vi står inför en kraftig nedgång på arbetsmarknaden och har stora underskott i de offentliga finanserna, avvisar vi dock kraftigt ofinansierade skattesänkningar och föreslår istället konjunkturstabiliserande åtgärder som är både effektivare, leder till bättre fördelning av samhällets resurser och minskar klimat- och miljöpåverkan. prioriterar de människor som drabbas av krisen framför skattesänkningar till dem som redan har ett jobb. Arbetsmarknaden för unga har försämrats dramatiskt . Över 200000 unga mellan är redan arbetslösa. Sysselsättningen sjönk med 99000 personer jämfört med . Störst nedgång i sysselsättningen har skett bland män och bland yngre (se diagram 6.3 nedan). Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningen. Motsvarande siffror syns i de relativa arbetslöshetstalen. För hela befolkningen har arbetslösheten ökat och var . För unga var motsvarande siffra och ökningen . Om unga och ej unga redovisas var för sig syns den dramatiska skillnaden i arbetslöshet mellan unga () och ej unga () där arbetslösheten bara är (diagram 6.4 nedan). Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningen. 202000 unga () var i genomsnitt arbetslösa av dem var 92000 heltidsstuderande som sökte arbete. Antalet heltidsstuderande som söker arbete har dock inte förändrats mellan och 2009. Och det verkar alltså inte finnas något nettoinflöde än så länge till studier av arbetsmarknadsskäl. Ungdomsarbetslösheten har stadigt ökat , både i absoluta tal och i procent av de sysselsatta. var i genomsnitt 50000 personer fler arbetslösa jämfört med (diagram 6.5 nedan). Mätt i procent av de sysselsatta har arbetslösheten ökat från . Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningen. Parallellt med att ungdomsarbetslösheten har ökat, ökar också antalet unga inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Två kategorier dominerar de inskrivna hos Arbetsförmedlingen, öppet arbetslösa unga och de som ingår i programmet jobbgaranti för unga (kvalificering efter tre månaders arbetslöshet). Dessa två kategorier har ökat från 35000 till nästan 85000 (diagram 6.6 nedan). Källa: Arbetsförmedlingen. Ungefär hälften av ökningen kommer från jobbgarantin för unga som ökat från 10000 inskrivna till strax över 30000 inskrivna . Ungdomsarbetslösheten är högre i än i de flesta andra europeiska länder. var ungdomsarbetslösheten endast högre i ett land, . Även ökningstakten på ungdomsarbetslösheten är högre i än i många andra länder. Diagrammet nedan beskriver förändringen i arbetslöshetsnivån för ungdomar månad för månad mellan . För att lindra arbetslösheten och ge unga en möjlighet att utvecklas istället för att vara i passiv arbetslöshet föreslår tillsammans med Socialdemokraterna och ett omfattande paket med 26000 fler platser och 2011 i utbildning, praktik och jobb för unga. Insatserna beskrivs i detalj i kapitel 11. 6.6Ansvar för dem som drabbas av krisen Den borgerliga regeringen har bedrivit en målmedveten politik för att försämra socialförsäkringarna och göra dem mindre försäkringslika. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen har sänkts och möjligheterna att kvalificera sig till ersättning har försämrats som avgifterna höjts och differentierats. I sjukförsäkringen har en bortre gräns införts som gör att 22000 personer nu beräknas bli utförsäkrade samt att ytterligare sammanlagt 14 000 beräknas utförsäkras . Ersättningsnivån har också sänkts i sjukförsäkringen. har föreslagit flera förbättringar av socialförsäkringarna för att minska utförsäkringen och försäkringslösheten. Den moderatledda majoriteten har avvisat dessa förslag. Det ekonomiska läget är nu kärvare, som fler människor utförsäkras ur sjukförsäkringen, vilket gör att kraftfullare prioriteringar måste göras i statens budget. Vi menar att det som måste prioriteras nu är dels jobben, dels de människor som utförsäkras. Vi har tidigare föreslagit en höjning av taket i a-kassan . Detta förslag måste nu skjutas och istället måste man prioritera de som helt utförsäkras. Vi föreslår dels att den bortre gränsen i sjukförsäkringen slopas, vilket gör att 22000 personer 2010 slipper att bli utförsäkrade, dels en kraftfull satsning på livsinriktad rehabilitering för som varit långtidssjuka. Vi föreslår också att 80 procents ersättning ska utgå i arbetslöshetsförsäkringen, men att ersättningsnivån sedan ska avtrappas till i enlighet med gällande regler. föreslår att 80 procents ersättning ska utgå i arbetslöshetsersättningen. Försäkringen ska vara en omställningsförsäkring och vill vi därför höja taket. Vi föreslår också att alla som är sjuka ska få sjukpenning och att därmed den bortre gränsen i den förlängda sjukpenningen ska slopas. Våra förslag beskrivs i kapitel 9. 7.1Överskottsmålet 2010 och framåt Den kraftiga ekonomiska nedgången och medför ett kraftigt fall i BNP 2009. Ökad arbetslöshet och färre arbetade timmar medför lägre skatteintäkter från arbete. Fallet på börsen medför lägre intäkter från kapitalinkomstskatter. Även intäkterna från bolagsskatterna minskar då lönsamheten i företagen sjunkit. Tillsammans innebär detta att offentliga sektorns skatteinkomster sammantaget minskar med enligt regeringens prognos. ökar skatteintäkterna svagt för att sedan öka snabbare . ökar den offentliga sektorns utgifter. Statens utgifter under utgiftstaket ökar med 30 miljarder . Även kommunsektorns utgifter ökar för att sedan minska något enligt regeringens prognos. Sammantaget innebär detta att det finansiella sparandet för den offentliga sektorn kommer att vara negativt under hela budgetperioden. Regeringen räknar med ett underskott i finansiellt sparande i staten på och på . Ålderspensionssystemet uppvisar ett litet överskott 20092011 på några miljarder kronor som kommunerna har ett underskott 2009 men justerar ned sina kostnader och når noll i finansiellt sparande . Sammantaget för offentlig sektor blir underskottet i det finansiella sparandet som störst 2010 då det uppgår till av BNP (att jämföra med målet om 1 procents överskott över en konjunkturcykel). Statsskulden ökar från av BNP 2008 till som mest av BNP 2012. 7.2Regeringen föreslår sänkta utgiftstak Regeringens samlade bedömning i årets budgetproposition är att det finns en överhängande risk att målet om en procents överskott i de offentliga finanserna inte kommer att nås. Trots detta bedömer man att budgeten bör vara expansiv . Man aviserar dock att det kan komma att behövas en stramare utgiftsutveckling framöver för att klara överskottsmålet och reviderar av den här anledningen ned utgiftstaket med jämfört med den bedömning man gjort vårproposition. Det ekonomiska läget är allvarligt och konjunkturutvecklingen är i högsta grad osäker. Riskerna är stora för att återhämtningen globalt kommer att gå långsammare än vad dagens prognoser indikerar. delar regeringens bedömning att det kan bli svårt att nå överskottsmålet , särskilt med tanke på att konjunkturuppgången troligtvis inte kommer att bli lika kraftig som den konjunkturnedgång som varit . Med tanke på det allvarliga läget för de offentliga finanserna och på den stora risken att överskottsmålet inte nås är särskilt kritiskt till att regeringen i det här läget väljer att permanent försvaga statens finanser genom den skattesänkning man gör på . Speciellt allvarligt ser vi på skattesänkningen när regeringen själv bedömer att de offentliga finanserna långsiktigt inte är tillräckligt starka för att klara skattesänkningen och att man därför justerar ned utgiftstaket med . Vi kan inte dra någon annan slutsats än att regeringen räknar med att den nuvarande skattesänkningen medför ett långsiktigt behov av besparingar motsvarande . 7.3Miljöpartiets bedömning av de offentliga finanserna står bakom det finanspolitiska ramverket med överskottsmål för den offentliga sektorn och utgiftstak för statens budget. Vi menar att ramverket tjänat väl och gör att vi i den djupa konjunktursvackan vi nu befinner oss i står starkare rustade och kan klara krishanteringen betydligt bättre än vad som annars skulle ha varit fallet. Som ett resultat av överskottsmålet och utgiftstaken har statsskulden kunnat minska kraftigt som andel av BNP . har låg skuldsättning i ett internationellt perspektiv och vi har därmed goda möjligheter att bedriva en konjunkturstabiliserande politik. Vi gör ingen annan bedömning är regeringen när det gäller möjligheten att klara överskottsmålet . Av den här anledningen ser vi inte att det är möjligt att genomföra ofinansierade skattesänkningar och vi föreslår heller inte några sådana. Vi har också en stor beredskap att strama åt budgeten om det skulle behövas för den långsiktiga trovärdigheten för den svenska finanspolitiken. Många av de satsningar som presenteras i årets budgetmotion är också av tillfällig karaktär, det handlar om tidigareläggning av nödvändiga investeringar och andra satsningar som går att dra tillbaka. De förslag till permanenta utgiftsökningar i form av förbättringar i socialförsäkringarna som vi föreslår är finansierade genom permanenta skattehöjningar. 7.4Varje krona måste användas effektivt För är det alltid viktigt att skattepengar används på ett effektivt sätt. Det finns inget egenvärde i höjda skatter, och utgifter måste alltså prövas och prioriteras hårt. När det ekonomiska läget nu är ansträngt blir detta än viktigare. Tillsammans med Socialdemokraterna och presenterar vi därför ett nytt program med besparingar och effektiviseringar av statliga myndigheter. presenterar tillsammans med Socialdemokraterna och i årets budgetmotion ett effektiviseringsprogram för de statliga myndigheterna. Sammantaget innebär programmet besparingar över budgetperioden på nästan . Effektiviseringsprogrammet presenteras i sin helhet i kapitel 7. 8Efter krisen vägar mot en mer hållbar ekonomisk utveckling Ekonomisk krishantering har stått högst upp på den ekonomiskpolitiska dagordningen . upptogs till väldigt stor del av sammanbrottet på de finansiella marknaderna. Olika räddningspaket sjösattes både i och internationellt; åtgärderna var nödvändiga för att undvika en ännu mer utdragen och kraftig konjunkturnedgång. mening är att den arbete med krishanteringen på finansmarknaderna i huvudsak fungerat bra. Vi stödde de initiativ regeringen tog i och vår bedömning hitintills är att räddningspaketen för banksektorn var relativt väl avvägda. kommer debatten kring sammanbrottet på finansmarknaderna sannolikt att intensifieras. Även om flera slutsatser redan dragits och åtgärder vidtagits kring bland annat kapitaltäckningsregler så kommer vidare analys att skapa behov av större förändringar i det finansiella systemet. förhoppning är att debatten ska fördjupas och att vi inte enbart fastnar i den diskussion om bonusar som varit i fokus . En ekonomisk kris av de mått som vi sett kan inte isoleras och förklaras enbart med enskilda personers girighet utan måste ses i ett bredare perspektiv där regleringar, övervakning och transparens på finansmarknaderna är i fokus. Den andra viktiga frågan som infinner sig efter den ekonomiska krisen är hur vi ska kunna komma tillbaka till en ekonomisk utveckling som är mer hållbar ur ett ekologiskt och socialt perspektiv. har sedan vår start varit kritiskt till det ensidiga fokuset på som mätare av ekonomisk utveckling och välstånd. Eftersom BNP endast mäter värdet av producerade varor och tjänster säger väldigt lite om hur hela ekonomin utvecklas. Vi har argumenterat för att ett bättre mått på hur hela ekonomin utvecklas skulle vara att också inkludera hur olika kapitalstockar utvecklas . Naturresurser och ekosystemtjänster är två resurser som kan minska även om BNP ökar. För att kunna prata om långsiktig ekonomisk utveckling bör produktionen av varor och tjänster endast tillåtas öka om detta inte sker på bekostnad av att andra resursbaser urholkas. Det finns ett tydligt historiskt samband mellan BNP-tillväxt och ökad miljöförstöring. Detta samband är mer eller mindre starkt och är för viss typ av miljöförstöring inom avgränsade delar av ekonomin brutet. För många stora miljöproblem är dock sambandet fortfarande starkt.