ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub370 · 2009-09-24 00:00:00 — Demokratisk skolning och elevinflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. Såväl skollagstiftning som arbetsmiljölagstiftning ger elever i skolan rätt till inflytande. Ett av de två nationella målen för vår ungdomspolitik handlar om att ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Med makt avses att ungdomar ska ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i stort liksom sina egna liv och sin närmiljö. Det kan gälla såväl boendemiljö som skolmiljö liksom arbetsmiljö. I läroplaner och i skollagen betonas betydelsen av att eleverna får ta ansvar och ha inflytande i skolan. För eleverna är det viktigt att konkret kunna se att deras inflytande ger resultat i frågor som rör skolvardagen. Det kan till exempel gälla arbete mot mobbning, skolans värdegrund eller hur skollokalerna ska utformas. I har gymnasienämnden bestämt sig för att ta emot två elevrepresentanter per termin från elevråden på de kommunala gymnasieskolorna. Eleverna sitter med i nämnden på samma villkor som de fackliga representanterna, dvs. de får yttra sig men inte delta i besluten. Dessutom finns det på dagordningen särskilda diskussionsfrågor där eleverna får möjlighet att delta. Detta har fallit mycket väl ut, och både elever och nämndledamöter är nöjda. Det är angeläget att erfarenheterna från , och från andra orter med aktivt elevinflytande, tas till vara och sprids till andra kommuner för att stimulera till att elever ges representation i nämnder där beslut som gäller skolan ska fattas. Eleverna ska, precis som fackliga representanter, ha rätt att närvara och att yttra sig. Den här formen av inflytande förutsätter att gymnasieeleverna fått en god demokratisk skolning så att inflytandet upplevs som meningsfullt. I skolans läroplaner måste den praktiska demokratin få ett större utrymme så att eleverna får inblick i ett demokratiskt styrelseskick och så att de förbereds för att själva kunna utöva inflytande.
mot · GX02Ub371 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av styrd utbildning för att underlätta inlärning. För lärare på är det ofta en självklarhet att utgå från en helhetssyn vid inlärnings- och kunskapsprocessen. Detta innebär bl.a. att man är angelägen om att fortbilda sig inte bara inom sina egna ämnesområden utan också inom områden som kan påverka elevernas prestationer, beteenden och välbefinnande på olika sätt. När eleverna kommer till gymnasiet blir utbildningen, helt naturligt, mer inriktad på rena kunskaper. Men för många elever finns det fortfarande problem som i vissa fall kan utgöra hinder för inlärning. Många elever orkar inte fullfölja sin gymnasieutbildning och vi har anledning att fundera över varför. En orsak kan vara att det inte är lika självklart på gymnasiet att pedagogerna känner till de inlärningsproblem som har att göra med exempelvis dyslexi, adhd och Aspergers syndrom. Därmed har man större svårigheter att bemöta eleverna på ett adekvat sätt och ge de rätta insatserna. Tanken är inte att lärare på gymnasiet ska bli specialister på olika diagnostiserade problem, men genom styrd fortbildning kan man ge gymnasielärarna bättre förutsättningar att förstå varför alla elever inte kan inhämta kunskaper på samma sätt och i samma takt.
mot · GX02Ub372 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till praktik . All kunskap bottnar i lusten att lära, och därför är uppgiften för skolan att främja elevernas lust till kunskap så viktig. Lusten att lära ska naturligtvis prägla skolans samtliga årskurser, inte minst på gymnasienivå. Inom vissa program i gymnasieskolan finns det en arbetsplatsförlagd utbildning, APU, som genomförs som en del i utbildningen. APU är oerhört uppskattat av eleverna, och även de som går teoretiska program önskar ofta få APU-inslag i sin utbildning. Detta är möjligt , men informationen är ofta bristfällig från skolans sida. Det är dock viktigt att APU:n är kopplad till den utbildning man går så att det blir ett kvalitetshöjande inslag i utbildningen. Både föräldrarna och ungdomarna själva vet att det krävs en gymnasieutbildning för att kunna få jobb eller för att kunna söka vidare till högskolor eller universitet. För att ge alla möjlighet att slutföra en utbildning på gymnasiet finns det ett behov av att bl.a. utveckla samarbetet mellan skolan och arbetslivet. Att som gymnasieelev få vidga sina vyer och få del av och förståelse för den mångfald av referenspunkter som finns är betydelsefullt utifrån ett flertal aspekter. Informationen om arbetsplatsförlagd utbildning eller praktik för elever inom gymnasieskolan måste således bli väsentligt bättre så att fler elever kan ges möjlighet att få del av denna kvalitetshöjande åtgärd.
mot · GX02Ub373 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inackorderingstillägget. Många ungdomar som slutar har redan från början en klar inriktning på sina fortsatta studier. Därmed är det inte ovanligt att man väljer att gå i en gymnasieskola utanför den egna hemkommunen. Det är, i högre grad än tidigare, det egna intresset och engagemanget som styr valet av utbildning inför det kommande yrkeslivet. Detta är positivt och ska uppmuntras, då en ung människas intresseområde kan bli dennas försörjning i vuxenlivet. När man studerar utanför hemkommunen kan man använda sig av inackorderingstillägg för att finansiera sitt boende. Men det finns en inbyggd orättvisa i systemet med inackorderingstillägg. Storleken på ersättningen varierar beroende på om utbildningen anordnas av en eller av en fristående skola. Detta förhållande är inte acceptabelt. Inackorderingstillägget bör vara detsamma oavsett anordnare av utbildningen. Regeringen bör skyndsamt överväga att se över reglerna för inackorderingstillägget så att eleverna får en likvärdig ersättning, oavsett vilken skola de väljer att studera vid.
mot · GX02Ub402 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet i studiemedlen. Som en del av en framgångsrik politik för fler i lönsamt arbete borde studenter som väljer att arbeta inte bestraffas, utan snarare uppmuntras. Därför är tanken på en fribeloppsgräns i studiemedlen både felaktig och orättvis. Studenter som väljer att arbeta vid sidan om sina studier bidrar till en effektiv och rörlig arbetsmarknad som de ökar statens inkomster. Nuvarande fribeloppsgräns innebär att en heltidsstuderande som kombinerar studier med arbete får under en termin () max tjäna (per dag) innan studiemedelsnivåerna påverkas. Om inkomsten under ett kalenderhalvår överstiger fribeloppsgränsen minskas studiemedlen med högst av den del av inkomsten som går över fribeloppet. Både bidraget och lånet minskar proportionellt, vilket i realiteten innebär att systemet direkt motverkar arbetande studenter. Regeringen har aviserat en höjning av fribeloppsgränsen från dagens till för en heltidsstudent . Detta kommer att ge studenter större möjligheter att kombinera studier med arbete. är systemet fortfarande utformat så att konsekvensen av en fribeloppsgräns blir att om en student jobbar för mycket och därmed betalar skatt sänks studiemedlen för resten av terminen. Både studenter och arbetsmarknad tjänar på att studenterna kan arbeta vid sidan av sina studier. Arbetande studenter får värdefull arbetslivserfarenhet, vilket underlättar möjligheten till jobb efter studietiden, som banden mellan studenter och näringsliv stärks. Att få arbetslivserfarenhet har visat sig vara en ytterst positiv faktor för studenternas framtida arbetsmöjligheter. Även antalet svartjobb torde minska eftersom studenterna då inte behöver dölja arbetsinkomster. Det bör vara fritt för studerande att jobba, tjäna pengar och betala skatt utan att studiebidrag och lån påverkas så länge som studieresultaten uppnås.
mot · GX02Ub406 · 2009-09-24 00:00:00 — Vikten av svenskt deltagande i EU:s ramprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett ökat svenskt deltagande i EU:s ramprogram. EU:s ramprogram är ett av de viktigaste redskapen för forskningsfinansiering i . I förhållande till vårt lands storlek har deltagande i EU:s ramprogram varit högt. Beaktar man hur mycket vi satsar på FoU i förhållande till vår folkmängd är deltagandet dock lägre. En anledning till detta är att svenska forskare går miste om medel från EU eftersom de inte kan ordna den medfinansiering som krävs från EU:s sida. kommer också konkurrensen från länder som snabbare än vi expanderar sin forskning att hårdna. Tillskapandet av den gemensamma europeiska plattformen European Re-search Area (ERA), som syftar till att forskningsmässigt ska fungera som en enda nation, har redan lett till ökad profilering och specialisering. Mycket skulle kunna göras för att ska kunna hävda sig bättre i konkurrensen och deltagandet i ramprogrammen öka. De åtgärder som skulle behövas ser olika ut för olika forskningsområden och för små och medelstora företag respektive universitet och forskningsinstitut. För företagens del kan det handla om att man behöver hjälp med information om hur man ansöker alltifrån vart man ska vända sig till hur en ansökan bör formuleras. För universiteten och forskningsinstituten är istället med-finansieringen det avgörande problemet. Gemensamt är dock resultatet att potentiell forskning i går förlorad och får inte sin självklara plats i . Det finns helt enkelt inte medel som kan användas till merkostnader som EU-projekten kräver. I de fall medfinansiering kan ordnas på olika sätt saknas ofta medel för overheadkostnader. Läget för enskilda forskare och forskargrupper kan därmed vara synnerligen svårt. Därför är det av största vikt att omgående skapa resurser som motverkar att EU-medel går svenska forskare ur händerna. Man kan tänka sig en fond eller andra lösningar för medfinansiering så att ett svenskt deltagande i EU:s ramprogram kan öka. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Ub407 · 2009-09-25 00:00:00 — Rätt kompetens för arbete med funktionshindrade barn i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personal som arbetar med gravt funktionshindrade barn i skolan har en formell utbildning, t.ex. undersköterska. Barn har rätt att känna sig trygga och utvecklas utifrån sina förutsättningar i förskolan, fritidshemmet och skolan. Alla barn behöver stöd i förskolan och skolan. Några behöver särskilt stöd under vissa perioder, andra under hela för- och skoltiden. De barn som har svårigheter, tillexempel på grund av en funktionsnedsättning, har rätt till stöd och hjälp. En funktionsnedsättning eller skada behöver inte i sig innebära ett handikapp. Det är först när miljön, den fysiska eller den sociala i skolan och samhället, inte kan anpassas till barnet och dess behov, som en funktionsnedsättning blir ett handikapp och ett varaktigt hinder. Barn som har en funktionsnedsättning och behöver stöd får det vanligtvis av en assistent. Assistenten hjälper barnen med dagliga aktiviteter som handlar om den personliga omvårdnaden, till exempel att klä på sig, gå på toaletten eller sondmatning. Personen hjälper till i kommunikationen och med att strukturera dagen i skolan. I princip kan man säga att assistenten hjälper till med allt som barnet skulle ha gjort själv om han eller hon inte hade haft en fysisk, sensorisk, mental eller intellektuell funktionsnedsättning. ställs inga specifika yrkeskrav på de personer som arbetar som assistenter till barn med funktionsnedsättning i skolan. kan det vara någon lärare på skolan som helt enkelt blir placerad som assistent och får ta på sig dessa uppgifter. I vissa fall borde det vara ett krav att personer som jobbar som assistenter åt gravt funktionshindrade barn i skolan har en formell utbildning, exempelvis som undersköterska. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Ub410 · 2009-09-29 00:00:00 — Villkoren för landets studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrade villkor för landets studerande. som den moderatledda regeringen lånar pengar för att sänka skatten för de rikaste får landets studerande vår gemensamma framtid låna pengar för sitt uppehälle. Skillnaden för dem är dock att trots lån och extra arbete går det inte ihop sig. Undersökningar genomförda av pekar på att studentbudgeten går med nästa back . Det är en ohållbar situation. Vi bör istället satsa på ett kunskapslyft och ge studenterna ekonomiska möjligheter att fokusera på sina studier istället för att oroa sig för hur de ska kunna betala hyran eller studentlitteraturen.
mot · GX02Ub416 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolans styrdokument så att elever under sin skoltid ska få en utbildning i . har barn och ungdomar låga kunskaper om sina rättigheter och grunden i , vilket uppmärksammat som ett av stora problem i sin granskning 2009. är den auktoritativa uttolkaren av och deras tolkningar bör därför vara av stor vikt när vi ser över skolans styrdokument. Stärkta skrivningar i skolans styrdokument bör göras så att elever under sin skoltid blir utbildade i . Att veta sina rättigheter och lära sig mer om dem bör vara en grund som varje barn ska få ta del av.
mot · GX02Ub417 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta läxor vara en del av skoldagen. Läxor är ett vanligt sätt för barn att lära in uppgifter i skolan. I de lägre årskurserna är det inte lika vanligt som i de högre och i gymnasieskolor. finns det även skolor som inte tillämpar läxor alls, utan som på olika sätt ger eleverna möjlighet att lära sig inom skolans ram genom möjligheter till egna studier med eller utan handledare. Det finns således både fördelar och nackdelar med att ha läxor i skolan. Om man har svårt att lära kan det kännas oöverstigligt att också få med sig läxor hem, kanske föräldrarna inte kan ämnet eller har svårt att hjälpa till med läxorna. Då är det viktigt att man får andra möjligheter att klara sitt ämne på ett bra sätt. Språkinlärning är en del av undervisningen i skolan där det kan vara bra att få läxa, för att i lugn och ro kunna öva sig. I barns och ungdomars liv finns också ett stort behov av att få ha fritid, att röra på sig, träffa kompisar och kanske delta i föreningsliv. Men alltför många och långa läxor inkräktar på det utrymme fritiden har . Därför är det viktigt att läxorna är meningsfulla och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Familjer ser olika ut och möjligheter till studier kan variera, även trångboddhet kan vara ett problem. Läxorna ska vara en hjälp och komplement till den kunskap som läraren ger under lektionstid. Att ordna läxhjälp inom skolans ram kan vara ett bra sätt att få hjälp för de elever som vill och behöver det. Det är viktigt att man inom skolvärlden har kontroll på läxläsningen, att lärarna samordnar sina läxor så att det inte blir alltför mycket hemarbete samma vecka samt att man ordnar läxhjälp inom skolans ram. Vi anser att målsättningen bör vara att läxorna ska vara en del av skoldagen, inte en del av fritiden.
mot · GX02Ub428 · 2009-09-22 00:00:00 — Rätten att överklaga betyg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överklaga betyg. Dagens betygssystem fyller främst två funktioner. Dels talar det om hur väl eleverna nått målen i skolan, dels fungerar det som urvalsgrund för antagning till vidare utbildning. Frågan om rättvisa och objektivt satta betyg har därför stor betydelse för varje elevs framtid och är därför mycket viktig. I de fall där betygen inte uppfattas som rättvisa är eleven i underläge eftersom satt betyg inte kan överklagas. Den förra regeringen tillsatte en parlamentarisk skollagskommitté, vars förslag dessvärre inte nådde . I den föreslogs att elever ska kunna begära omprövning av betyg i avslutat ämne, ämnesblock eller kurs. Begäran skulle enligt förslaget göras hos rektor, inom , och själva omprövningen skulle skötas av rektor och en lärare från en annan skolenhet. beklagar att detta förslag aldrig nådde bord för vidare behandling. Det är en rättssäkerhetsfråga att elever ska kunna överklaga ett myndighetsbeslut som betygssättning faktiskt innebär. Att överklaga betyg är naturligtvis ingenting som en elev ska kunna ta till hur som helst. Systemet måste omgärdas av ett regelverk. Ett system där lärare från annan skolenhet granskar beslutsunderlaget tillsammans med rektor är en intressant modell. Under en inledande försöksperiod bör rättigheten vara avgränsad till att gälla slutbetyg som används i urval till framtida studier och arbete detta för att skapa en hanterbar administration. Vi anser att en sådan försöksperiod ska införas i svensk skola.
mot · GX02Ub431 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konflikthantering ska vara ett obligatoriskt moment i lärarutbildningen. Mobbning är det yttersta uttrycket för brist på respekt för människovärdet och en av de allvarligaste kränkningarna en människa kan utsättas för. Mobbning riskerar att rasera ett barns självkänsla och leda till destruktiva beteenden. Inte sällan blir mobbningsoffer själva förövare. Den viktigaste insatsen att förhindra mobbning är närvarande vuxna. Föräldrar och skolpersonal har ett ansvar att föra vidare goda normer till barn och ungdomar. Närvarande vuxna kan också se och upptäcka mobbning. Det är inte alltid barn och unga själva berättar att de utsätts för mobbning, det kan ofta upplevas som skamligt. Därför är det så viktigt att lärare har kunskap i konflikthantering. Det kan inte vara acceptabelt att en elev utsätts för mobbning utan att någon upptäckt eller förstått att något inte står rätt till. beslutade att undervisning i konflikthantering ska ingå i lärarutbildningen. I utbildningsutskottets betänkande står: Mobbning är ett oacceptabelt beteende som i skrämmande stor utsträckning förekommer i skolan. För att förverkliga intentionerna i skollagen och läroplanerna behöver lärare få bättre verktyg för och möjlighet att utveckla sina kunskaper när det gäller konflikthantering. Betänkandetexten avslutas med: Kunskaper om mobbning och konflikthantering bör anges i examensordningen som ett av målen för lärarexamen. Trots detta betänkande är fortfarande inte konflikthantering ett obligatoriskt moment i lärarutbildningen utan endast frivilligt. Jag beklagar detta. I kommande förslag till ny lärarutbildning som är på gång inom bör konflikthantering vara ett obligatoriskt moment för samtliga studerande.
mot · GX02Ub432 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolstart i ska erbjudas både vår och höst. har i olika sammanhang efterlyst en mer flexibel skolstart. Det är ett led i att skolan ska möta eleven efter hans eller hennes behov eftersom det kan skilja mycket i mognad och förkunskaper mellan elever. finns möjligheten till flexibel skolstart inskriven i skollagen. Möjligheten begränsas dock till att kommuner har rätt att låta elever börja skolan i en annan ålder än det år barnet fyller . Möjligheten utnyttjas dock i ganska liten omfattning, vilket är beklagligt då barn mognar olika snabbt. Ett sätt att öka flexibiliteten och bättre anpassa systemet efter varje elevs förutsättningar är att ha skolstart både . anser att kommunerna ska få den möjligheten. På så sätt behöver inte föräldrars beslut att låta sitt barn vänta med att börja skolan bli lika dramatiskt. Ett nytt beslut behöver då inte vänta utan endast en termin. En flexibel skolstart i under både vår och höst bör därför erbjudas i den mån efterfrågan finns. Det kan också betyda en ökad flexibilitet för starten i förskoleklassen.
mot · GX02Ub433 · 2009-09-23 00:00:00 — Ideellt engagemang i betyget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betyget ska kunna innehålla frivillig information om elevens ideella engagemang. Ungdomsåren är viktiga för att etablera en egen identitet. Den utvecklas i samspel med föräldrar och familj, andra små naturliga gemenskaper och det omgivande samhället. I de små gemenskaperna påbörjas i ungdomsåren inte sällan ett ideellt engagemang i någon form. Det kan vara allt från att gå med i en idrottsförening till att delta i teatergrupper eller samlarföreningar. Detta engagemang skapar identitet, meningsfull sysselsättning och social kompetens. Det ideella samhället betyder oerhört mycket för att skapa en trygg uppväxtmiljö för våra unga, det måste betonas mer än vad som görs . Därför borde en elevs ideella engagemang finnas med som en övrig upplysning i elevens betyg. Det finns flera viktiga syften som kan uppnås genom att strukturerat sammanställa ungdomars meriter. Det lyfter fram meriterna för den enskilde själv, vilket i sig självt stärker självkänslan. Genom att redovisa ideellt engagemang kan ungdomars möjligheter att tydligare meritera sig för att komma in på arbetsmarknaden också stärkas. Vid ansökan till högskolan kan en samlad beskrivning av ideellt engagemang vara värdefullt, eftersom urvalsgrunden för upp till en tredjedel av platserna för nybörjarutbildningar kan beslutas av den lokala högskolan. Att lyfta fram ideellt arbete bidrar slutligen till att förverkliga läroplanernas värdegrund och stärker det demokratiska samhället. Förslaget är att betyget ska kunna innehålla information om ideellt engagemang som en övrig upplysning och att det ska vara frivilligt. Det ska vara klassläraren eller klassföreståndaren som för in information i samband med betygssättning. Information om ideellt engagemang ska ges till klassläraren eller klassföreståndaren i samband med utvecklingssamtal, och det ska ske via skriftliga intyg från den aktuella föreningen till klassläraren eller klassföreståndaren.
mot · GX02Ub434 · 2009-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibel skolgång, där utbildningens mål kan nås under både kortare och än nio skolår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att läsa högskolekurser i gymnasieskolan. har en målstyrd skola där eleven ska uppnå vissa fastställda kunskapsmål för att erhålla godkänt betyg. Eftersom vi vet att barn tar in kunskap i olika takt borde också skolgången vara mer flexibel. Om de uppsatta målen uppnås efter nio skolår eller om det görs under åtta eller borde vara av underordnad betydelse. kan en elev hoppa över en klass men det är extremt ovanligt, och man kan verkligen ifrågasätta huruvida svenska elever är så likartade att i princip alla behöver just på sig att uppnå kunskapsmålen. vill se en mer flexibel skolgång där det tillåts att gå snabbare framåt i undervisningen men där det också ses som naturligt att behöva mera tid för att uppnå målen. Eleverna ska få stöd att utvecklas och nå kunskapsmålen i sin egen takt. Mer tid för lärandet bör särskilt ges under de tidiga skolåren. Att upptäcka elever med inlärningssvårigheter är mycket viktigt. Det är också angeläget att stödja elever som kan nå kunskapsmålen i snabbare takt, och för dessa elever behövs också en pedagogisk stimulerande miljö. Sommarskola är ett bra exempel på hur elever kan uppnå både gymnasie- och högskolebehörighet i snabbare takt. En flexibel skolgång kräver en utvecklad pedagogisk lärandemiljö, där både elever, föräldrar och pedagoger är motiverade. En elev kan ha särskild talang i vissa ämnen men ändå inte uppnå högskolebehörighet . För dessa elever bör det vara möjligt att läsa högskolekurser. De högt ställda kraven på högskolebehörighet är viktiga för att säkerställa att elever kan slutföra sina studier, men det hindrar inte att en elev kan läsa in vissa högskolepoäng i ämnen som han eller hon har särskild talang för. En del högskolor har tillsammans med gymnasieskolor möjliggjort för gymnasieelever att läsa ordinarie högskolekurser. sker undervisningen på högskolan och ibland sker den i gymnasieskolan. I det senare fallet kan det till exempel ske genom att innehållet i en högskolekurs placeras i en kurs på gymnasienivå. Kurserna tillgodoräknas eleven vid framtida högskolestudier. Detta är initiativ som borde implementeras på skolor i hela landet.