ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02K332 · 2009-10-05 00:00:00 — Ökade möjligheter till personval tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spärrgränserna vid personval för kommun, landsting och riksdag. Ur demokratisynpunkt var den personvalsreform som genomfördes viktig. Väljarna gavs i och med personvalsinslaget större inflytande och initialt var intresset stort för detta nya instrument som den svenska väljarkåren givits tillgång till. Men vid val hade antalet kryssmarkerade inom vissa val minskat jämfört med tidigare. Det är ingen positiv signal och det kan rent av vara skadligt för den demokratiska processen att inte ånyo få upp intresset för personval. Kärnan i problematiken är sannolikt att de begränsningsregler för när personvalet får ett genomslag alltjämt är för snäva. Det finns dock fog för att inte omgående slopa den nedre spärrgränsen. Risken är alltför uppenbar att detta kunde sända ut fel signaler till tillfälliga lycksökare som inte har för avsikt att seriöst ta sig an ett förtroendeuppdrag. Däremot bör man på kunna ta bort gränsen helt när de politiska partierna samlat är redo för detta. Därför vill vi, som ett första steg, föreslå att den nuvarande 8-procentsspärrgränsen för riksdagsval och 5-procentsspärrgränsen för kommun och landstingsval sänks till en nivå om för samtliga val. Det skulle också ge ett enhetligt gränsvärde i väljarnas medvetande som gäller för såväl personer som partier. En sådan reform skulle innebära ett demokratiskt viktigt steg som återigen lyfter intresset för personval.
mot · GX02K333 · 2009-10-04 00:00:00 — Med anledning av projekteringen för ny byggnad för föreslår de gröna att ytterligare medel för detta ändamål avsätts för . Länsstyrelserna får ökade medel för att uppnå miljömålen och förstärka djurskyddet. Vi lanserar ett myndighetssparprogram tillsammans med Socialdemokraterna och där vi sparar inom statliga myndigheter. Bland annat föreslår vi att för europapolitiska studier (Sieps) läggs ned. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag under utgiftsområde 1 enligt uppställning: för europapolitiska studier samt EU-information Med anledning av projekteringen för ny byggnad för föreslår att ytterligare medel för detta ändamål avsätts för . Det behövs ett systematiskt och målmedvetet arbete på bred front och för att nå miljömål och det av beslutade övergripande målet om att lämna över ett samhälle till nästa generation där våra stora miljöproblem är omhändertagna. anser det viktigt att tydligt markerar att vi ska intensifiera arbetet för att nå miljömålen. Vi lägger därför fram förslag på gradvis ökande anslag för att nå de nivåer som 2008 föreslog i sin miljömålsutvärdering är det bråttom! Satsningen bygger på åtgärdsförslag och fördelas på flera utgiftsområden. Länsstyrelserna spelar en viktig roll i arbetet för att nå miljömålen. Vi föreslår därför att de tillförs 2010, 2011 och 2012 utöver regeringens förslag. Dessutom satsar vi 2010, 2011 och 2012 på förstärkt djurskyddstillsyn. För en närmare motivering till detta hänvisas till vår anslagsmotion för utgiftsområdena 20 och 23. Vi lanserar ett rödgrönt myndighetssparprogram som vi bedömer kunna minska utgifterna under detta utgiftsområde med genom en effektivare myndighetsstruktur och lokalanvändning samt större samordning myndigheter emellan. Som ett led i programmet vill vi lägga ned för europapolitiska studier (Sieps). Sieps har i uppdrag i att ta fram forskningsbaserade analyser och underlag om Europeiska unionen och Europapolitik. Vi gör bedömningen att det nu efter med svenskt EU-medlemskap är nödvändigt med någon särskild myndighet för denna verksamhet. Utformningen av myndighetssparprogrammet utvecklas närmare i budgetmotion. för europapolitiska studier samt EU-information Specifikation av anslag 9:1 Fortsatt projektering av ny byggnad för Specifikation av anslag 5:1 Levande sjöar och vattendrag ökar anslaget till . Länsstyrelserna får ökade medel för att uppnå miljömålen. Vi lanserar ett rödgrönt myndighetssparprogram som vi bedömer kunna minska utgifterna för staten med 700miljoner kronor. Som ett led i detta vill vi lägga ned Sieps.
mot · GX02K334 · 2009-10-04 00:00:00 — Införande av kontinuerlig motionstid i beslutar om inrättande av kontinuerlig motionstid i riksdagsarbetet. nuvarande regelverk möjliggör inlämnande av vanliga motioner enbart . är riksdagsledamöterna begränsade till att endast lämna in följdmotioner på regeringens propositioner och skrivelser samt med anledning av händelse av större vikt. Detta skapar onödig stress och en kortvarig men mycket intensiv arbetsbelastning för såväl ledamöter som för tjänstemän. Att allmänna motionstiden dessutom sammanfaller med riksdagspartiernas budgetarbete gör arbetsbelastningen oerhört intensiv. I många andra politiska organ, till exempel i kommuner, är det möjligt att lämna in motioner året runt. Det är svårt att se något hållbart argument för att inte denna ordning skulle kunna införas även i .
mot · GX02K336 · 2009-10-02 00:00:00 — Samförstånd och dialog mellan religiösa och kulturella grupper tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma samförstånd och dialog mellan religiösa och kulturella grupper. Det finns ett uppenbart behov av att finna former för en konstruktiv dialog med företrädare för olika religiösa och kulturella grupperingar i samhället. Det är inte rimligt att extrema krafter får ta över den mediala bilden av religioner och etniska grupper. Det i sig bidrar till spänningar och misstro mellan människor både i och i andra länder. Diskussionen om de s.k. Mohammedkarikatyrerna visar hur svårt det är att tala om mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och respekt för olika religioner. Globaliseringen ställer nya krav. Frågan om samförstånd och dialog mellan religiösa och kulturella grupper diskuteras allt oftare i FN och i andra internationella forum. Därför är det viktigt att regeringen har en direkt kontakt och dialog med företrädare för olika samfund och kulturella grupper. Det är också viktigt att det finns utrymme för återkommande träffar mellan nämnda grupper och den politiska ledningen i , och då gärna med statsministern närvarande. Det är viktigt att myndigheter och verksamheter på offentlig nivå uppmärksammar dessa frågor. Trossamfunden, de politiska partierna och de ideella föreningarna bör stimuleras att föra en bred dialog där såväl nationella som internationella problemställningar behandlas. Utgångspunkten för denna dialog bör vara att utforska de grundvärderingar som det svenska samhället vilar på speglat i det mångkulturella .
mot · GX02K337 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa begreppet stad som juridisk term i kommunallagen. Vid den allmänna kommunreformen 1971 blev alla tidigare landskommuner, köpingar och städer i kommuner. beslutade emellertid kommunfullmäktige i att använda namnet i stället för det officiella i de fall det saknar kommunalrättslig betydelse. I vissa sammanhang, t.ex. juridiska, används dock den officiella benämningen . I efterföljd kallar sig även flera andra kommuner för städer, t.ex. , trots att de givetvis är som vilka kommuner som helst, och styrs av kommunstyrelse och kommunfullmäktige. Även beteckningar som stadskansli och stadsjurist förekommer i vissa kommuner (bl.a. i , och ), trots att stadsbegreppet rent juridiskt ej längre existerar. Det vore bra om den terminologi som enligt ovan brukas, sanktioneras av lagstiftaren, istället för att som kommunerna själva antar beteckningar, som inte är formellt korrekta. kommunallag (/365) föreskriver i 5 §: Kommunen kan använda benämningen stad när den anser sig uppfylla de krav som ställs på ett stadssamhälle. I övrigt skiljer sig inte städerna och kommunerna åt. Regeringen bör utreda hur den svenska kommunallagen skulle kunna kompletteras med någon liknande bestämmelse för att en önskad terminologi skall bli adekvat och korrekt i juridisk mening.
mot · GX02K338 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över 4 kap. 23 § kommunallagen. För små partier med endast något eller några få mandat i kommunfullmäktige, vilket ej räcker till för representation i kommunstyrelse eller övriga kommunala nämnder, är avsaknad av representation ett handikapp. Brist på eller sämre tillgång till information kan bli följden. Insynen är ringa och inskränker sig till vad som går att utläsa ur de offentliga protokollen, vilka oftast är ganska kortfattade. Undantag kan givetvis uppstå när mindre partier deltar i politisk samverkan med andra partier. I arbetet med kommunallagen uppmärksammades de mindre partiernas problem, vilket utmynnade i en hel paragraf, 4 kap. 23 §, som behandlar närvarorätt och som säger att fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd ska få närvara vid nämndens sammanträde och delta i överläggningen men inte i besluten. Vidare får även beslutet innefatta att den förtroendevalde ska ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Det ankommer därmed på fullmäktige att fatta beslut om att en förtroendevald i ett parti som ej av egen kraft får representation i en nämnd ändå får närvara vid nämndens sammanträden. Problemet är att stora partier, förespråkande parlamentariska principer, ofta är negativt inställda till denna möjlighet för mindre partier och därför röstar ned förslagen när de väcks i fullmäktige. Därför bör denna lagparagraf ses över. Dess första del skulle förslagsvis kunna ändras till följande lydelse: En förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd får närvara vid nämndens sammanträde och delta i överläggningarna men inte i besluten. En sådan ändring vore ett steg i rätt riktning när det gäller att fördjupa och utveckla den lokala demokratin.
mot · GX02K340 · 2009-10-05 00:00:00 — Ett utökat samarbete mellan , och med avseende på ambassader, representationer, delegationer samt konsulat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och med avseende på ambassader, representationer, delegationer samt konsulat. har 104 utlandsmyndigheter som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Tillsammans med de cirka 400 honorärkonsulaten bildar de utrikesrepresentationen. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I ungefär hälften av dessa har en diplomatisk representation. I länder där inte har någon ambassad är det vanligt att utnämna en svensk ambassadör i ett närbeläget land till sidoackrediterad ambassadör. Det innebär att ambassadören är representant i det landet på distans och sköter förbindelserna genom regelbundna besök. Våra nordiska grannländer har ungefär samma upplägg på sin utrikesrepresentation. Mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter. Våra demokratier och politiska system är snarlika, våra rättsväsen likaså och vid flertalet gånger har länderna samarbetat inom ramen för det nordiska samarbetet. Språkligt är svenska, danska och norska sprungna ur samma språkstam, vilket medför att medborgare oftast har lätt att förstå varandra. Med bakgrund av detta torde ett utökat samarbete inom respektive lands utrikesrepresentationer vara möjligt. I finns ett bra exempel på samarbetet mellan de nordiska ländernas beskickningar. Vardera nordiskt land har sin byggnad, men samtliga byggnader omges sedan av ett skal som ger intrycket av att det är en och samma byggnad. Syftet med detta är att påvisa att de nordiska länderna har mycket gemensamt men ändå är skilda stater. Det finns även en gemensam nordisk matsal samt olika utställningshallar. Samarbetet bör ses som en utgångspunkt för vidare samarbete över landgränser och ambassaderna. Med tanke på de eventuella språkliga skillnaderna mellan , och kontra och bör ett utökat samarbete främst inledas med våra grannländer och i syfte att tillsammans täcka ett större område med sina utrikesrepresentationer samt minska sina kostnader för administration, servicetjänster etc.
mot · GX02K342 · 2009-10-05 00:00:00 — Valfrihet för tv-konsumenter som är kollektivanslutna till kabelnät tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en förstärkt valfrihet när det gäller konsumentens möjlighet att välja tv-utbud som alternativ till kollektivanslutning till kabelnät. Kabelnäten för distribution av tv-sändningar innebär genom avtal med fastighetsägare ofta ett faktiskt monopol i fastighet eller fastighetsbestånd för hyreslägenheter eller bostadsrätter. Visserligen har den enskilde konsumenten möjlighet att använda inomhusantenn eller antenn på balkong alternativt parabol inom balkongområde, men för många konsumenter är den valfriheten en chimär, dels på grund av husets läge i förhållande till satelliter och dels på grund av t.ex. det digitala marknätets otillräckliga sändarstyrka. Dessutom ingår ofta kabelnätsavgiften som obligatorium i hyra, varför konsumenten dels inte har möjlighet att se den faktiska kostnaden, dels inte har någon möjlighet att avstå kostnaden. Inte heller finns det stora möjligheter att välja kanaler inom kabelnäten; ofta är de paketerade. Valfriheten att välja tv-distributör, operatör eller programtjänst är därmed starkt begränsad. har grundlagen starka skrivningar om informationsfriheten (RF 2 kap. 1 §). Det finns alltså enligt min mening starka skäl för att utreda en förstärkt valfrihet när det gäller konsumentens möjlighet att välja tv-utbud. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K343 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av grundlagen så att den person som fyller under det år som val till riksdag, landsting och kommuner hålls anses röstberättigad. Rösträtten är kopplad till myndighetsåldern. får alla som senast valdagen fyllt rösta. Det innebär också ett samband mellan rättigheter och skyldigheter. Tanken är att när man förvärvar nya rättigheter förvärvar man nya skyldigheter. Det är bra. Rösträtt och valbarhet hör också samman, och därför är det samma åldersgräns för rösträtt och valbarhet. För att inneha politiska förtroendeuppdrag krävs att man är myndig. Jag anser dock att man bör göra ett undantag i lagen som innebär att de ungdomar som fyller som val hålls ska få rätt att rösta. Ungdomar födda har i regel samma möjligheter att ta del av undervisning om konstitution, om politiska ideologier och partiväsende. Någon åtskillnad kunskapsmässigt finns inte mellan de på året tidigt födda respektive sent födda. Anledningen till att jag vill göra detta undantag är att konsekvenserna för några få ungdomar, de som fyller år efter tredje söndagen det år det är valår, blir att de tvingas vänta till innan de får rösta. Det är problematiskt ur demokratisk synpunkt. har i sitt betänkande En reformerad grundlag, Sou 2008:125, skrivit om detta men kommit fram till att argumenten inte är tillräckligt tunga för att ändra lagen så att personer som fyller 18 det år som valet hålls ska få rösta. Jag vidhåller att grundlagen bör ändras på denna punkt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K344 · 2009-10-02 00:00:00 — Stimulans av debatten om värden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stimulera debatten om värden. En diskussion kring etik och människovärde är viktig för att skapa ett människovänligt samhälle. Ett gott samhälle bygger på att människor litar på varandra och på samhällets institutioner. Att känna tillit till och förtroende för sin omgivning är av avgörande betydelse för ett gott liv. De ekonomiska strukturerna fungerar inte utan tillit. När vi sluter ett avtal, gör en affärsuppgörelse, måste vi kunna lita på att vår motpart är beredd att uppfylla det som ställts i utsikt. Om utgångspunkten vore att bryta ett ingånget avtal fungerar inte affärslivet. De flesta strävar efter ett samhälle där förtroende och tillit finns med i alla mänskliga relationer: i familjen, i skolan, i arbetslivet, i vänkretsen, i kontakterna med de offentliga myndigheterna. Tillit uppstår inte av sig själv. Den grundas i värden. Sociala relationer bygger på ömsesidighet. Denna ömsesidighet fungerar inte utan att medborgare redan som barn fått inplanterat de goda värdena. Värdeöverföringen och träningen i att kontrollera sina impulser under de tidiga åren är helt centrala för att kunna leva ett bra liv i relation med andra människor. Varje dialog och varje diskussion blir till en meningslöshet om det inte hos de diskuterande finns ett gemensamt etiskt minimum, en gemensam uppsättning värden och värderingar; ett fundament för dialogen. Och det är just de frågeställningarna, den analysen, som är den försummade i svensk allmänpolitisk debatt. Inget samhälle kan bestå utan ett grundläggande etiskt minimum. Men om ingen bryr sig om att utkristallisera och diskutera och förklara detta minimum är risken uppenbar att det faller i glömska och ersätts av ett moraliskt gungfly. Familjen är givetvis viktigast när det gäller överförandet av värden. Skolan, kamrater, medier, artister, ungdomsledare och andra vuxna står för en stor del av påverkan. Lagstiftaren deltar också genom att lagstiftning är normerande, åtminstone i viss utsträckning. I politiken finns det behov av samtal och debatt kring de grundläggande mänskliga värdena. Politiska beslut som fattas av riksdag, landsting, regioner och kommuner skall vara grundade på ett godtagbart värdemönster. Politiska beslut måste bygga på en realistisk bild av människan. Till det politiska ledarskapet hör också möjligheten att starta en diskussion och att försöka leda den in på problemområden, områden där den självklara lösningen saknas. Regeringen och de politiska partierna är angelägna om att bidra till att debatt skapas kring olika frågor. Själva angreppssättet att stimulera debatt är inte främmande för svensk tradition även om det inte är vanligt. bör i syfte att bredda och entusiasmera den etiska diskussionen med sikte på samhällets fundament och därmed de mänskliga fri- och rättigheterna tillsätta en värdekommission. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K349 · 2009-10-05 00:00:00 — Synlig arbetsgivaravgift på lönebeskedet till anställda och förtroendevalda inom riksdag tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att riksdagsförvaltningen bör redovisa arbetsgivaravgiften på lönebeskedet till sina anställda och förtroendevalda. skrev jag en motion om redovisning av arbetsgivaravgiften på lönebeskeden. På så sätt skulle löntagarna få besked om hur stor arbetsgivaravgiften är av den egna totala lönen. Sättet skatten presenteras på har lett till att många människor inte inser att arbetsgivaravgiften belastar löntagarna och inte arbetsgivaren som namnet antyder. Få förstår hur skattesystemet fungerar. För att den enskilda människan skall få en riktig bild av vilka skatter hon eller han betalar borde alla skatter vara synliga och tydliga. Inte bara inkomstskatten borde synas på lönebeskeden utan också den riktiga bruttolönen borde redovisas. Skattesystemet skulle då bli mer lättbegripligt och kanske också mer förutsägbart. Ett första steg i ett lägre skattetryck vore enligt min mening att göra skatterna synliga för människor. Först då skulle vi få den behövliga skattedebatt som vi saknar i . Undersökningar visar att de flesta människor systematiskt underskattar hur mycket de betalar i skatt. En vanlig uppskattning är att vi betalar i skatt, när den verkliga siffran är runt 60procent, om alla skatter inkluderas. var av skatterna dolda. är den siffran , och arbetsgivaravgiften är ett exempel på en sådan dold skatt. Det svenska skattesystemet med osynliga skatter medför att en viktig kontrollmekanism försvinner. När människor inte vet hur mycket skatt de betalar har de också svårt att veta hur mycket pengar den offentliga sektorn har till sitt förfogande. I betänkande 2007/08:SkU22, Allmänna motioner om taxering och skattebetalning, kommenterar utskottet min motion enligt följande: Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa regler som innebär att företagens administrativa börda utökas. Risken är att en skyldighet att lämna särskilda uppgifter på lönebeskeden om erlagda avgifter krånglar till redovisningen för företagen när anställningsförhållandena är en smula komplicerade, vilket de ibland är. Utskottet fortsätter: Däremot vill utskottet gärna framhålla att utskottet ser positivt på att företagen på frivillig grund och som en serviceåtgärd lämnar sina anställda de uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. som motionärerna är inne på. Mot bakgrund av utskottets resonemang om att företagen på frivillig väg skall lämna sina anställda uppgifter om arbetsgivaravgifter anser jag att riksdagsförvaltningen bör redovisa uppgifter om arbetsgivaravgifterna till sina anställda och förtroendevalda.
mot · GX02K351 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en vegetarisk dag för att värna vår hälsa och miljö. Vi lever i där intresset för hälsa är enormt stort. De flesta av oss tänker på hur vi äter och hur vi mår, och det har utvecklats ett stort utbud av hälsotidningar, personliga tränare och nyttiga kostalternativ. Men ibland behövs det mer för att gå från ord till handling. Vi vet att dåliga matvanor och bristande motion är en vanlig förklaring till ohälsa. Arbetet med hälsofrågor är viktigt och ligger nära miljöfrågorna. Det är mycket glädjande att fler och fler väljer ekologiskt odlade produkter. Nästa steg bör vara att äta mer grönt. , Vegetariska Världsdagen, uppmärksammas runtom i världen. Vegetariska Världsdagen uppmärksammas , sedan på en internationell kongress i arrangerad av International Vegetarian väckte frågan om att man borde ha en vegetarisk världsdag. I har bl.a. uppmärksammat dagen. Alla länder har sitt eget tema. I en del länder kommer man bland annat att ha en vegetarisk vecka och en vegetarisk dag på skolor och förskolor. Det är dags att lyssna på miljöfördelarna med vegetarisk mat, såsom Rajendra Pachauri, ordförande i on Climate Change (IPCC) och , som fått , berättar om. De visar på att det ger betydligt bättre effekt på klimatförändringarna att äta vegetariskt en gång än att minska bilåkandet. För att lyckas behövs ibland insatser som kan underlätta för oss att välja hälsosamma alternativ. Exempel kan vara information till medborgarna, som kostrådgivning eller föräldraskapsstöd. Att underlätta för företag att satsa på friskvård eller kultur är också förslag till åtgärder. Men det kan även vara att få prova på nya saker såsom annorlunda maträtter. Alla länder talar om allt man vill göra för miljön, vilket är bra. Jag anser att det är ett viktigt att göra något konkret var och en som är bra för miljön och som också är bra för hälsan. Vegetarisk mat borde oftare vara ett naturligt alternativ på svenskarnas matbord. Mitt förslag är att olika restauranger inför en vegetarisk dag för att föregå med gott exempel. Jag vill se det som en uppmuntran till alla arbetsplatser, skolor och förskolor runt om i landet att göra på samma sätt.