mot · GX02U348 · 2009-10-06 00:00:00 — Men eftersom en stor andel av projekten, , inte ger verkliga utsläppsreduktioner leder investeringen i verkligheten ofta till oförändrade eller till och med ökade globala utsläpp. Att investera i utsläppsreduktioner genom CDM är därför tveksamt. I allmänhet blir den verkliga minskningen inte lika stor som den skulle ha varit i . I sämsta fall kan den utebli helt, med resultat att utsläppen i är oförändrade (trots åtagande att minska) och att utsläppen i mottagarlandet också är opåverkade. CDM motiveras också av andra skäl. Ett av dem är att det bidrar till tekniköverföring från rika till fattiga länder. På det sättet skulle fattiga länder få tillgång till teknik för utsläppsreduktioner. Detta händer sällan. Nästan alla CDM-projekt sker i mer avancerade utvecklingsländer såsom , , och , i . Dessutom får utvecklingslandet sällan tillgång till tekniken, den fortsätter att ägas av företag i de rikare länderna. Ett tredje motiv för CDM är att det bidrar till hållbar utveckling. Forskning visar att det kan vara så, men att det ofta inte stämmer. CDM-projekten saknar ofta relevans för övergången till hållbar utveckling, särskilt eftersom investeringar genom CDM per definition gäller mindre projekt medan hållbar utveckling styrs av mer strukturella förändringar. En del hävdar också att CDM har en direkt motverkande effekt eftersom det utgör ett incitament för fattiga länder att inte införa nationell lagstiftning eftersom de då skulle förlora möjligheten att få CDM-pengar. Ytterligare ett argument är vanligt i debatten: CDM leder till att utvecklingsländerna blir mer intresserade av att delta i det internationella klimatsamarbetet. Argumentet är svagt eftersom många andra mekanismer skulle kunna ge ett sådant resultat. CDM är ingen stor och betydelsefull faktor i klimatarbetet. Men i internationella sammanhang driver regeringen att en större andel CDM ska tillåtas för de rika länderna. Med tanke på de dåliga resultat som CDM ger vore detta direkt skadligt för klimatarbetet: De brister som finns i systemet skulle förvärras om mekanismen trappas upp. Regeringen anslår 400 miljoner kronor76 för 20092011 för utsläppsreduktioner genom Global Environment Facility, GEF. Satsningen sker enligt regeringen inom ramarna för biståndet, vilket strider mot Kyotoprotokollet där det anges att bidrag ska vara new and additional. GEF:s investeringar i utsläppsminskning ger vid en första anblick ett förhållandevis bra intryck. Investeringar genom GEF är troligen det bästa alternativ som finns . och EU:s multilaterala stöd ska kanaliseras genom organisationer som har ett brett förtroende och stor acceptans i utvecklingsländerna och där utvecklingsländerna har insyn och deltar som part. är det endast FN och Global Environment Facility som kan erbjuda detta. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Regeringen anslår för utsläppsreduktioner genom , . Satsningen sker inom ramarna för biståndet, vilket strider mot både Kyotoprotokollet och reglerna som anges i CTF. Dessutom kommer en stor del av CTF:s investeringar i utsläppsreduktioner att ske i form av lån. Det kan liknas vid att köra över någon med sin SUV och sedan erbjuda ett (förmånligt) lån till läkarkostnaderna. Genom att lägga anslaget inom ramen för biståndsbudgeten urholkar regeringen det svenska biståndet. I praktiken drar de ner på fattigdomsbekämpningen genom att istället låna ut pengar till specifika energiprojekt (som vi som givare i princip väljer) av ofta tveksam karaktär i skuldtyngda länder. Investeringar genom CTF är mycket tveksamma av flera skäl. och G77-länderna har tydligt klargjort att de inte accepterar som en legitim instans för kanalisering av stöd bland annat på grund av att organisationen präglas av bristande insyn och demokrati. Detta gäller i hög grad CTF som har pressats fram under stor brådska sedan initiativet lanserades av . CTF anses var helt donor-based. CTF är så pass nytt att inga projekt finns och det är svårt att avgöra vart fondens investeringar kommer att gå. Kriterierna för de projekt som kan få stöd är dock väldigt svaga, både kol- och kärnkraft accepteras som investeringsobjekt. CTF har också kritiserats hårt för att utgöra ett försök av rika länder (läs: , m.fl.) att kapa hela finansieringsfrågan och avgöra den utan inflytande från utvecklingsländerna. Vid COP 13 i ville flera rika länder att CTF skulle bli den huvudsakliga kanalen för stöd. G77-länderna motsatte sig detta och krävde och fick igenom att GEF skulle bli huvudkanal. Trots denna framgång fortsätter kritiken eftersom CTF siktar på att generera mycket stora belopp från rika länder och därmed kommer att sätta agendan. En samlad miljörörelse anser att pengar som kanaliseras genom CTF inte ska räknas in i de rika ländernas åtagande att stödja utvecklingsländerna eftersom fonden inte uppfyller UNFCCC:s kriterier. CTF lanseras ändå stenhårt av tio rika länder, varav är ett.77 Vid ett möte i lovade länderna att bidra med till fonden. Det svenska anslaget är i sammanhanget litet, det köper inget reellt inflytande i styrelsen, men ger å andra sidan en tydlig signal om var regeringen står. Enligt regeringens pm om internationella klimatsatsningar i höstbudgeten satsar man inom detta område. Samtliga satsningar sker inom ramen för biståndet, vilket strider mot Kyotoprotokollet och krav som ställs hos vissa av mottagarna. Av dessa ska delas mellan anpassningsfonden och , kanaliseras bilateralt genom Sida, gå till katastrofförebyggande åtgärder och delas mellan FAO, WFP och . Regeringen anslår en del av till Anpassningsfonden, men det är fortfarande oklart hur stor del. Anslaget är förhållandevis okontroversiellt och borde vara betydligt större. är den andra organisationen som är med och delar på i anslaget ovan, och det är följaktligen oklart hur mycket som kanaliseras den vägen. Organisationen arbetar med fattiga människor, framför allt i , och har börjat ta in ett klimatperspektiv i sitt arbete. En del av stödet sker i form av lån. Regeringen anslår som ska kanaliseras genom Sida och det bilaterala biståndet. Pengarna ska huvudsakligen användas i och primärt i länder som redan har nationella anpassningsplaner. Hur Sidas direktiv kommer att se ut är oklart, men myndigheten säger att större delen av anslaget måste användas inom befintliga projekt och att få av dessa länder har anpassningsplaner. 5.2.4Anpassning genom katastrofförebyggande åtgärder Anslaget på är inte specificerat förutom att det ska handla om åtgärder som t ex stöd för genomförande av Framework for Action. Detta är angeläget men svårt att ha synpunkter på utan fler detaljer. 5.2.5Anpassning genom FAO, WFP och Regeringen anslår till anpassningsarbete genom dessa FN-organ men än finns inga detaljer. ADB: , multilateral utvecklingsbank APCF: , klimatfond under ADB CCCD: Commission on Climate Change and Development, svensk kommission CER: Certified Emission Reduction, utsläppskredit CDM: Clean Development Mechanism, ibland kallad Mekanismen för ren utveckling : : program av klimatfonder, bl.a. CTF, under CTF: , klimatfond under COP: Conference of the Parties, toppmöte under en konvention EEA: , EU:s miljömyndighet FAO: Food and , FN-organ FDI: , privata investeringar från andra länder G77: löst sammansatt grupp av utvecklingsländer, cirka 130 medlemsländer GEF: Global Environment Facility, klimatfond under FN och : for Agricultural Development, FN-organ : National Adaptation Programme of Action, anpassningplan för minst utvecklade länder NGO: , ungefär ideell organisation eller frivilligorganisation PCF: , klimatfond under SUV: Sport Utility Vehicle, stadsjeep UNFCCC: United Nations Framework Convention on Climate Change WFP: Program, FN-organ Greenhouse gas emission trends and projections in Europe 2008, Report No 5/2008, , . Pressmeddelande, , . Se t.ex. klimatpolitik värdet av utsläppshandel och valet av målformulering, Rapport till Expertgruppen för miljöstudier, 2007:4, , 2007. Årsredovisning 2007, ER 2008:01, avsnitt 14. Överskattade genvägar i klimatpolitiken, , , . PCF är en av de stora investerarna i HFC-projekten, . Läs mer om projekten: . A Realistic Policy on International Carbon Offsets, Wara, ; , , Working Paper #74, Program on Energy and Sustainable Development, , . Bad for the Planet, why carbon offsets arent working, International Rivers, 2008. Promemoria: Klimat- och energisatsningar i budgetpropositionen 2009, . Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change, artikel 17. Explanations for the quantitative aspects of the JI/CDM limit under the Commissions proposal, Non Paper from the Commission services, 2008. Rådets möte (miljö) , Rådspromemoria bilaga 2, , , Knäckfrågorna inför , , , samt . Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change, artikel 12. Se t.ex. Trouble in the and the Privatised Atmosphere, , , , CCS Energy Series, ; Climate Targets should they be met at home or where it is cheapest? , ; Bad for the Planet, International Rivers, 2008; Climate change and sustainable development, DESA working paper no. 56, ; A Realistic Policy on International Carbon Offsets, Working paper no 74, Wara, M; , , ; Is the CDM fulfilling its environmental and sustainable development objectives, Öko-Institut, ; Measuring the Clean Development Mechanisms Performance and Potential, Working paper no 56, , Wara, ; Failed Mechanism, , International Rivers, . Se framför allt Is the CDM fulfilling its environmental and sustainable development objectives; Failed Mechanism och A Realistic Policy on International Carbon Offsets. Enligt överenskommelser under UNFCCC:s Accords (COP 7) 2001 ska CDM-projekt bidra till hållbar utveckling, men det är värdlandet som självt bestämmer vilka kriterier som ska gälla. Varje projekt ska föregås av en konsekvensbedömning. Se The Accords and 2001 och Making Development Work in the CDM, avsnitt 2.2, Cosbey, Aaron; , ; Drexhage, ; , , , . Climate Targets should they be met at home or where it is cheapest? UNFCCC SP28, . A Call for Leadership, a Greenhouse Development Rights Analysis of the EUs Proposed 2020 Target, och EcoEquity 2008; Climate Change and Sustainable Development, Banuri, T. och Opschoor, H. DESA Working Paper No 56, . Climate Targets should they be met at home or where it is cheapest? The Swedish CDM and JI Programme, och samtal med , . 2004/05:1. Årsredovisning 2007, s. 119, . Budgetproposition , prop. 2006/07:1, volym 11, avsnitt 8 Budgetförslag, s. 92, tabell 8.1.6. Årsredovisning 2007, s. 119, . Samtal med Hijino och , . Pressmeddelande, , . Se t.ex. klimatpolitik värdet av utsläppshandel och valet av målformulering, Rapport till Expertgruppen för miljöstudier, 2007:4, , 2007. Årsredovisning 2007, ER 2008:01, avsnitt 14. Överskattade genvägar i klimatpolitiken, , , . PCF är en av de stora investerarna i HFC-projekten, . Läs mer om projekten: . A Realistic Policy on International Carbon Offsets, Wara, ; , , Working Paper #74, Program on Energy and Sustainable Development, , . Bad for the Planet, why carbon offsets arent working, International Rivers, 2008. Samtal med , , , och kommunikation med , . , , ADB Headquarters, . Carbon Market Initiative: , , . : Climate Profiteer, , . Kommentar: regeringens klimatmiljarder, Forum syd, Intern pm . Se bl.a. A Realistic Policy on International Carbon Offsets, Working paper no 74, Wara, M; , , . Trouble in the and the Privatised Atmosphere, , , , CCS Energy Series, ; : Climate Profiteer, , ; se även . Promemoria: Klimat- och energisatsningar i budgetpropositionen 2009, . Budgetpropositionen , prop. 2008/09:1, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, s. 58. Omvärlden, 2008, . Presentation av Greenhouse Development Rights, , . internationella överenskommelser, Nr 13 ramkonvention om klimatförändring, , , SÖ 1993:13 . Annat begrepp för annex II. Artikel 12 punkt 1 behandlar huvudsakligen inventeringar, rapporteringsskyldighet och liknande. Artikel 4 punkt 1 beskriver bl.a. skyldigheter att vidta åtgärder mot utsläpp och för anpassning. Artikel 11 behandlar utformningen av finansieringsmekanismer. Betänkande 1992/93:JoU8 FN:s konferens om miljö och utveckling UNCED. , Official Development Assistance: bistånd. Se till exempel Financial Impacts of Climate Change: Implications for the EU Budget, CEPS Working Document No 300, , . Gender Working Towards Greater Equality, . klicka på at work. Samtal med SNF . Se bl.a. Climate Change: Technology Development and Technology Transfer, , . , , , och . För en mer detaljerad genomgång av och , se No Addionality, New Conditionality: A Critique of the , Briefing Paper 2, Climate Change Subsidiary Bodies Sessions, . No Additionality, New Conditionality: A Critique of the , Briefing Paper 2, , . Ideas Flowing on Financial Flows, ECO, . Aid to Fight Climate Change, Nitin , TNN, . , , , , , , , , , . Proposal for a , Design Meeting on , , . Samtal med , Sida, 081106. Regeringen uppger i sin pm om klimatsatsningen i höstbudgeten att GEF och får sammanlagt. Obekräftade men trovärdiga uppgifter säger att GEF ska tilldelas medan CTF ska få . , , , , , , , , , .