ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub509 · 2009-10-01 00:00:00 — Barnomsorg på obekväma tider tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväma tider. har debatten om barnomsorg på obekväma tider åter blossat upp. Arbetslivet har utvecklats med flexiblare arbetstider över dygnet. Allt fler arbetar inom serviceyrken där både tidiga morgnar, sena kvällar och även nattarbetstider ingår. har utvecklingen inom barnomsorgen stått still. På sina ställen till och med gått bakåt. Öppettider mellan och 17 är inte ovanliga. Detta rimmar inte med en god välfärdspolitik och gynnar inte arbetslinjen. Barnen behöver en trygg uppväxt och god omvårdnad. Att tvingas bli runtskickad bland släktingar, vänner och bekanta när förskolan är stängd och mamma och/eller pappa arbetar skapar inte trygga barn. För oss är det viktigt att värna hela barnet och skall vara ett rättesnöre. Som förälder skall man inte behöva böna och be för att få rätt till god omsorg om sitt eller sina barn. Det är barnens behov som ska styra. Kommunerna bör därför arbeta för att förskolan får flexiblare öppettider.
mot · GX02Ub510 · 2009-10-02 00:00:00 — Investering i utbildning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i utbildning i . står uppe i den allvarligaste krisen på mycket . Arbetslösheten ökar och beräknas vara . Framför allt är unga drabbade. I ökade arbetslösheten 2009. Ett av de mest effektiva sätten att öka chansen för människor att få jobb snabbare och få behålla dem längre, är att investera i utbildning. Men regeringen har valt en motsatt väg. Den har skurit ner den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen kraftigt samt minskat antalet högskoleplatser i landet. Dagens arbetsliv blir allt mer krävande och utan tillräcklig utbildning ökar risken att bli arbetslös också när arbetsmarknaden är god. Förändringarna berör alla, även personer med lång arbetslivserfarenhet och god utbildning. När konkurrensen om de existerande jobben tilltar kommer dessa krav att öka ytterligare. För att möta dagens jobbkris och för att stärka vår konkurrenskraft, behövs ett brett kompetenslyft. Alla som står utanför arbetslivet måste erbjudas utbildning för att komma tillbaka i arbete. Allas tillgång till utbildning utgör också grunden för framtida arbete och tillväxt i , som i övriga landet. Det gäller såväl grundläggande gymnasieutbildning, yrkesutbildning och vuxenutbildning liksom den högre utbildning och forskning som bedrivs i länet. Högskolan ska vara tillgänglig för alla som vill studera vidare och vår ambition är att minst hälften av gymnasieeleverna ska gå vidare till högre studier. Därför är det viktigt att det i alla delar i finns tillgång till högre studier via en fortsatt decentralisering av länets högskolor och universitet till kommuner utanför . Dessutom måste möjlighet till studier på distans underlättas. Utbyggnaden av högskolan har inneburit att fler människor kan studera vidare. Detta förutsätter också att alla har en ekonomisk och social situation som gör att det är möjligt. hör gruppen studerande till förlorarna av regeringens politik, varför deras ekonomiska villkor måste förbättras. Den forskning och kunskap som finns vid , i och bidrar till att skapa nya företag och innovationer i länet, vilket leder till nya jobb och tillväxt. Samspelet mellan dem och näringslivet i länet spelar en viktig roll i länets utveckling. Därför behövs det en satsning på fler utbildningsplatser på högskolorna och att forskningen i länet får fortsätta växa. i (s)
mot · GX02Ub512 · 2009-10-05 00:00:00 — En skola fri från försäljning av snask och läsk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en skola fri från försäljning av snask och läsk. Det finns ett stort och accelererande folkhälsoproblem som vi alla måste hjälpas åt att bekämpa. Det gäller våra skolbarn och den exponering de får genom att det finns kaféer och läskautomater i skolan som lockar dem till att äta en massa snask och dricka läsk under skoltid. Det är inte heller ovanligt att en del skolelever helt och hållet hoppar över skollunchen och i stället köper snask att ha till lunchen. Det säger sig självt att det inte är en sund utveckling. Den tilltagande fetman lägger grunden till många plågsamma sjukdomar i tidig ålder. Grunden läggs också för att man fortsätter en osund livsstil där snask och läsk kan ersätta lunchen. I många andra länder förekommer inte godis i skolan. I till exempel ska det visst råda ett totalt snask- och läskförbud i landets alla skolor. Det bör faktiskt övervägas om detta borde införas i också. Vi kan inte sitta med armarna i kors och bara hänvisa till valfrihet och kommunalt självstyre. Oförmågan att ta itu med detta problem kan leda till ännu större problem med folkhälsan än vad vi har .
mot · GX02Ub513 · 2009-10-05 00:00:00 — Som vi förde fram i vår motion på forskningspropositionen (2008/09:Ub8) anser vi att de strategiska satsningarna ska vara betydligt vidare till sin karaktär. 6.3Sammanfattning av anslagsförändringar utgiftsområde 16 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Fortbildning av lärare och förskolepersonal Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Högskoleplatser (del av rödgrönt ungdomspaket) (del av rödgrönt ungdomspaket Kvalitetspott för pedagogisk utveckling Lärarlyft (av lönen) Försök ämnesundervisning på modersmål (tillkommer utökad rätt till modersmål UO 25 Mer undervisning i högskolan Nej till att införa studieavgifter Medel avsätts för kvalitetssatsningar i och för försök med ämnesundervisning på modersmål. Vi föreslår också i det rödgröna samarbetet medel för höjd kvalitet på högskolan, fler platser på högskolan och satsningar på praktik och karriärcentrum. Den kvalificerade yrkesutbildningen byggs också ut som en del i det rödgröna ungdomspaketet.
mot · GX02Ub514 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundskoleelevers rätt till skolskjuts oberoende av skolform. Elever som bor långt ifrån sin grundskola har rätt att få gratis skolskjuts. Det gäller emellertid endast om eleven går i den skola som kommunen anvisat. För en elev som väljer en annan skola antingen den är eller fristående bortfaller den rätten. Det är inte rimligt. Det innebär i praktiken att en del elever är förhindrade att utöva sin rätt till ett fritt skolval av rent ekonomiska orsaker. kan kommunen spara pengar genom att den slipper bekosta skolskjutsen för ifrågavarande elever. Det är dessutom ofta så att den kommunala skolskjutsen stannar i närheten av den alternativa skola som eleven valt. Det går alltså ofta att lösa problemet utan alltför stora kostnader. Kommuner med en tät kollektivtrafik använder ofta ett månadskort som lösning på skolskjutsen men ger det endast till skolskjutsberättigade elever i anvisad skola. Givetvis kan det vara så att det är behäftat med stora kostnader att lösa skolskjutsen för elever som valt en annan skola som ligger långt ifrån den som kommunen anvisat. Det är inte rimligt att kommunen då får ta hela den kostnaden. Som jag ser det finns det två möjliga lösningar för att alla ska kunna välja mellan tillgängliga skolor: När ersättningen till den mottagande skolan beräknas ska även kommunens skolskjutskostnad per elev ingå i beräkningsunderlaget. En elev som är skolskjutsberättigad då den går i en anvisad skola men väljer en annan får en ersättning för sin kostnad som motsvarar vad som varit kommunens kostnad om eleven inte gjort ett eget val. Bägge metoderna har sina för- och nackdelar. Metod nummer 1 innebär att den mottagande skolan får ersättning för skolskjuts för alla elever oavsett om de är berättigade eller ej. Ersättningen kan då användas till att bygga upp en egen skolskjutsorganisation eller till att ge de elever som bor långt ifrån den valda skolan ett ekonomiskt stöd. I det fall skolan har få tillresande elever innebär det att man blir överkompenserad medan en skola med många långväga elever kan bli underkompenserad. Ersättningen blir även beroende av strukturen på den kommunala skolan. Med metod nummer 2 blir ersättningen vid första anblicken något mer rättvis, men den kan även innebära att eleven blir överkompenserad. I det fall kommunen inte har en skola som ligger nära bostaden är eleven berättigad till skolskjuts och skulle med metod nummer 2 få ersättning. Problemet är att den valda skolan kanske inte alls ligger långt ifrån bostaden och behovet av skolskjuts är då obefintligt. En annan komplikation är att en elev som inte är skolskjutsberättigad till den anvisade skolan kan ha en lång resväg till den valda men blir då ändå utan ersättning. Säkert finns det ytterligare aspekter på problemet men grunden kvarstår. För att alla elever oavsett egna ekonomiska resurser ska ges möjlighet att välja krävs att rätten till skolskjuts inte begränsas till den av kommunen anvisade skolan.
mot · GX02Ub515 · 2009-10-01 00:00:00 — Möjlighet att studera för dem som arbetar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra yrkesvux även för dem som arbetar men som behöver komplettera sin utbildning. För att möta lågkonjunkturen och större ungdomskullar har regeringen bl.a. beslutat att kraftigt öka antalet utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). Yrkesutbildningen har tidigare ofta fått stå tillbaka för mindre kostnadskrävande teoretiska utbildningar, trots att yrkesutbildningen visat sig vara en effektiv väg till jobb. Efterfrågan på kvalificerad yrkeskompetens som inte är av högskolekaraktär behöver mötas och utbildningarnas kvalitet säkerställas. Vi är just nu inne i en lågkonjunktur men vet att vi snart kommer att gå in i en fas där den demografin visar att vi kommer att ha långt fler pensionärer än personer som arbetar. I samband med detta kommer vi att få arbetskraftsbrist. kommer kompetensbehovet att se annorlunda ut jämfört med . För att möta detta borde regeringen öppna upp för att även de som arbetar ska få möjlighet att gå yrkesvux. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 16) angavs visserligen att en stor flexibilitet och tillgänglighet när det gäller yrkesvuxutbildningarnas uppläggning är nödvändig för att nå målgrupperna men även för att tillgodose arbetsmarknadens behov. Men det står inte något om vad som gäller de personer som har arbete men riskerar att bli utan arbete för att de har fel eller bristande kompetens. Vi har varit med om krisen inom bilindustrin och mycket talar för att om man ska ha möjlighet att vara kvar inom den branschen så kommer kompetensen att se annorlunda ut jämfört med . Om man öppnade upp för att man t.ex. kunde läsa yrkesvux skulle man kunna nå dem som behöver vidareutbildas men ännu inte hunnit bli arbetslösa och som behöver komplettera sin utbildning. Det vore i det långa loppet en vinst både för samhället och den egna individen.
mot · GX02Ub518 · 2009-10-05 00:00:00 — Rätt till fritids för barn till arbetslösa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över konsekvenserna av att barn till arbetslösa inte har rätt att gå på fritids. är inte kommuner skyldiga att erbjuda fritids till barn till arbetslösa. I de flesta kommuner får inte barnen gå kvar på fritids när någon av föräldrarna blir arbetslös. När kommuner ska spara är risken stor att fler tar bort möjligheten till fritidsplats för barn till arbetslösa. När kommunerna fattar den typen av beslut saknas barnperspektivet helt. Det är barnen som drabbas allra hårdast av den stigande arbetslösheten i och de är helt försvarslösa. Fritids är en mycket viktig mötesplats för dessa barn, där de får möjlighet att vistas tillsammans med kompisar och vuxna ledare. Det ger dem möjlighet att utvecklas, ha roligt och förhoppningsvis slippa dras ner i de känslor av vanmakt som deras föräldrar kanske upplever till följd av sin oro för framtiden och familjens ekonomi. är det alltså så att för barn innebär förälderns arbetslöshet att man själv mister fritids och allt vad det innebär. Detta trots att det är då den behövs som mest. Det vore önskvärt att se över möjligheten att utreda konsekvenserna av detta för dessa utsatta barn.
mot · GX02Ub521 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvudregeln är att svenska ska vara det språk som används på samtliga stadier inom utbildningsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undervisningsspråket i svenska skattefinansierade gymnasie- och grundskolor, kommunal- och friskolor, ska vara svenska. Svenskan är nu lagstadgat huvudspråk i genom den nya språklag som började gälla . Lagen anger generella språkpolitiska mål utan regler om tillsyn eller sanktioner men kan förhoppningsvis leda till en ökad medvetenhet om svenskans betydelse. I det språkpolitiska mål som antog 2005, slås fast att svenska skall vara ett komplett och samhällsbärande språk. Man kan dock konstatera att engelskans position som undervisningsspråk har stärkts både i skola och på universitet och att svenskans ställning i motsvarande utsträckning försvagats. För att denna utveckling inte skall fortsätta eller accelerera behöver enligt min mening språklagen kompletteras med regler om svenskans användning som undervisningsspråk. En naturlig och given grund för landets huvudspråk är att undervisningen i grundskolor och gymnasier sker på svenska. Kunskaper tar man bäst och snabbast till sig om man behärskar språket och förstår djupet av det som förklaras i tal och skrift. Skolundervisning på ett främmande språk kräver därför solida kunskaper i detta språk för att kunskapsinhämtandet skall bli effektivt och bestående. Att använda t.ex. engelskan som undervisningsspråk för icke engelskspråkiga barn och ungdomar kan minska och sinka kunskapsuppbyggandet eftersom både elever och lärare av naturliga skäl är begränsade i fråga om ordförråd, formuleringsförmåga och förmåga att förstå. Ämneskunskaperna från grundskola och gymnasium måste vara goda för att studierna på universitet och högskola skall kunna föra fram till en nivå som gör att vi kan hävda oss internationellt. Som det nu är ligger inte i topp. För att eleverna på bästa sätt skall kunna utveckla sina kunskaper i skolans olika ämnen skall undervisningsspråket därför vara svenska. Men språket är inte bara till för kunskapsinhämtande. Det är nyckel till all sorts kommunikation och till utvecklingen av personligheten. I skolan måste eleverna arbeta inom alla ämnesområden med att utveckla det svenska språket. Tal, skrift, förståelse, formuleringsförmåga och en begreppsvärld där ord och uttryck ger omedelbara associationer och förmåga att interagera; för att bygga upp allt detta behövs tid, möda och träning. Goda språkkunskaper är väsentligt i en internationell och globaliserad värld. Engelska språket, men också andra viktiga språk som t.ex. spanska, tyska och kinesiska, bör utvecklas på eget mandat och få sin särskilda ämnesplats. Eleverna måste dessutom bli undervisade av lärare som är kunniga och välutbildade i språket. För att eleverna på bästa sätt skall kunna utveckla sina kunskaper i skolans olika ämnen och utveckla sitt språk och sin språkkänsla skall undervisningsspråket i svenska skolor, finansierade med skolpeng, vara svenska i samtliga ämnen utom i de främmande språken.
mot · GX02Ub523 · 2009-10-01 00:00:00 — Värnande av den akademiska friheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över hur man kan öka de svenska universitetens självstyre och stärka den akademiska friheten. Det svenska universitetsväsendet har varit alldeles för centralstyrt. Trots att vi i vårt land har en tradition av relativt självständiga universitet som sträcker sig tillbaka många så har tidigare svenska regeringar ökat detaljregleringarna och beskurit universitetens frihet. Politiskt tillsatta personer, inte forskare, lärare och studentrepresentanter, har dominerat i universitetsstyrelserna, och politiseringen av forskningsanslagen har ständigt ökat. Trots att en del frihetsreformer initierades så finns det mycket som återstår att göra. De högskolor som ombildades till stiftelser och som skulle kunna tjäna som förebild för andra lärosäten är istället ifrågasatta av dem som hellre värnar den politiska kontrollen än forskningens frihet. Ett långsiktigt mål skulle kunna vara att driva att fler universitet och högskolor skulle få möjlighet att helt eller delvis bedriva sin verksamhet i stiftelseform utan politisk detaljstyrning av anslag och forskningsinriktning. En annan viktig reform som kan vara värd att beakta är en förstärkning av professorernas ställning. Införandet av de så kallade befordringsprofessorerna har i viss mån devalverat de gamla professurerna, försämrat deras anställningsskydd och därmed minskat deras möjligheter till oberoende. Detta bör ses över. behöver forskare som kan agera långsiktigt och självständigt. Detta är bara några exempel på den viljeinriktning borde sträva efter för att öka självständigheten för landets universitet och högskolor. Om skall försvara och förstärka sin ställning som ledande kunskapsnation så räcker det inte bara med större forsknings- och undervisningsresurser utan friheten och mångfalden måste också öka markant.
mot · GX02Ub525 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även förskolans verksamhet ska vara icke-religiös. Förskolan är något kan vara stolt över. Den är en del av det livslånga lärandet och har historiskt utvecklats till detta från att vara en avlastning för att föräldrar skall kunna arbeta. Läroplaner finns för verksamheten och förskolan är omtyckt, även om det finns konservativa krafter som vill slå sönder förskolan. Skolan skall vara en plats där olika barn och människor möts på lika villkor. Utgångspunkten är att barn har rätt att vara barn och har rätt till opartiskhet i sitt livslånga lärande. Enligt Lpo 94 skall undervisningen i vara icke-religiös. Detta borde även gälla förskolan och vi anser därför att Lpfö 98 om förskolan måste ändras. Förskolan har utvecklats och det finns förskolor med olika inriktningar, t.ex. Montessori- eller Waldorfpedagogik. Andra inriktningar har funnits i många årtionden, som Judiska skolan, och har det tillkommit många nya inriktningar. Det gör att Lpfö 98 behöver ses över. Hur kan förskoleverksamheten fortsätta att utvecklas? Detta och innehållet samt grunden för verksamheten i alternativa förskolor behöver utredas.
mot · GX02Ub526 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vinst i skolan. Skolan ska vara en naturlig mötesplats med hög utbildningskvalitet för barn med olika kulturella och etniska bakgrunder, där eleverna får möjlighet att utbyta åsikter, diskutera och respektera att det finns andra perspektiv och synsätt. Skolan ska inte vara del av marknadsekonomin. Det är ingen vara som ska säljas på en marknad. Skolan är en del av det vi valt att finansiera gemensamt för att ge alla våra unga likvärdig chans till utveckling. När de resurser vi gemensamt avsatt för våra barns skola istället går till stora vinstuttag till enskilda aktieägare visar det att regelverket inte fungerar. Vår principiella uppfattning är att offentliga skattemedel avsedda för skolan också ska användas för bästa möjliga kvalitet för våra barn och unga. Dagens tillämpning av skolpengsystemet behöver utvärderas, och möjligheten att genom förstärkta kvalitetskrav och skärpta etableringsvillkor säkerställa att de gemensamma resurserna verkligen används för att ge alla barn en bra skola bör utredas.
mot · GX02Ub529 · 2009-10-02 00:00:00 — Utbildning för jobb i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i utbildning i . befinner sig i den allvarligaste krisen på mycket . I har antalet arbetslösa enligt Arbetsförmedlingen ökat med nästan 60procent. Ungdomsarbetslösheten i länet var . Bland dem finns det många som saknar utbildning eller har fel utbildning. Nedskärningar inom komvux och arbetsmarknadsutbildning innebär att de har ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden, varför de riskerar att hamna i en långvarig arbetslöshet. För att bekämpa jobbkrisen, stärka näringslivets konkurrenskraft och ge människor ökade möjligheter till arbete är det därför viktigt att investera i utbildning. Det är ett av de mest effektiva sätten att öka chansen att människor får jobb snabbare och får behålla dem längre. De som förlorar jobbet ska ha goda möjligheter att utveckla sin kompetens och stärka sin konkurrenskraft. Det behövs en bred satsning hela vägen från komvux och arbetsmarknadsutbildning till kvalificerad yrkesutbildning och fler platser inom högskolan. Utgångspunkten för det livslånga lärandet är att alla unga lämnar och gymnasieskolan med gott resultat. De som skolan har misslyckats med måste få en andra chans. Det behövs ett omfattande kunskapslyft så att alla får möjlighet att läsa in en fullständig gymnasieexamen. Den kvalificerade yrkesutbildningen är viktig för att företag ska ha rätt utbildad arbetskraft och för individen en möjlighet att utbilda sig vidare efter gymnasiet. Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, som riktar sig till personer som sökt arbete , är en effektiv åtgärd som har visat mycket goda resultat. Utbildningarna håller hög kvalitet och ger människor yrkeskompetens som är efterfrågad på den regionala arbetsmarknaden och i yrken där det finns arbetskraftsbrist. Den offentliga sektorn i har stora behov av nyrekryteringar på grund av pensionsavgångar, men också behov av vidareutbildning av befintlig personal. Det kan till exempel handla om att ge ett vårdbiträde möjlighet att läsa till undersköterska eller en barnskötare att läsa till förskollärare, som en arbetslös får chansen att vikariera. På så sätt får vi ökad kompetens och långsiktigt bättre kvalitet i offentlig sektor som vi minskar arbetslösheten. Utbyggnaden av högskolan har inneburit att fler människor kan studera vidare och det är viktigt att hålla fast vid målet om att minst hälften av eleverna ska fortsätta till högre studier. För att ungdomar i , som saknar studietradition, ska studera på högskola måste det finnas bättre möjlighet till studier på nära håll genom decentralisering av utbildning till fler orter och fler distansutbildningar. Den forskning och kunskap som finns vid () bidrar till att skapa nya företag och innovationer i länet, vilket leder till nya jobb och tillväxt. Samspelet mellan LTU och näringslivet har en viktig roll i länets utveckling. Därför behövs det en satsning på fler utbildningsplatser på högskolorna och att forskningen i länet får fortsätta växa. Vi är djupt kritiska till att regeringen har minskat anslaget till LTU med .