ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub270 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa ett avskaffande av fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. Det är glädjande att alliansregeringen har tagit initiativet till att höja fribeloppet med . Problemet ligger dock i att det överhuvudtaget finns en fribeloppsgräns. Systemet leder till att en student som arbetar för mycket, och därmed betalar skatt som bidrar till statens inkomster, får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Den nuvarande politiken genomsyras av ett synsätt där studenter delas in i kategorier där en student är en student och en arbetare är en arbetare. På en modern arbetsmarknad fungerar det dock inte så och hela skulle tjäna på ett mer modernt synsätt. Fribeloppet är inte en del av en modern utbildningspolitik på en modern arbetsmarknad. Det bästa vore att göra en indelning på bidrag och lånedel, där fribeloppet avskaffas i vart fall för lånedelen av det studiestöd som erbjuds. Det är rimligt att lånedelen står opåverkad av extrainkomster från arbete eftersom det premierar flit. Däremot kan bidragsdelen av studiestödet fortfarande påverkas av extrainkomster. Alla tjänar på ett avskaffande av fribeloppsgränsen. Fler studenter kan hel- eller delfinansiera sina studier, vilket är bra ur flera aspekter. För det första kan fler avsluta sina studier utan att vara maximalt belånade. För det andra kan arbetslivserfarenhet från studietiden göra det lättare att få arbete. För det tredje skulle svartjobben minska eftersom studenter inte längre skulle behöva dölja sin inkomst. Ett ökat samarbete skulle också kunna komma till stånd mellan olika företag och institutioner när studenter skriver uppsats eller genomför projekt. Staten kan dessutom spara pengar eftersom ett avskaffande av fribeloppet skulle innebära att studenter inte behöver låna lika mycket pengar som . Det kan ligga en viss logik i att begränsa studiestödet till den som ändå klarar av att försörja sig. Studielånen ska dock ändå betalas tillbaka och därför bör lånen inte heller påverkas av studentens inkomst. i (m)
mot · GX02Ub271 · 2009-09-28 00:00:00 — Engelska från årskurs 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra undervisning i engelska obligatorisk från årskurs 1. Språkkunskaper är viktiga i en globaliserad värld. För oss är förmågan att använda andra språk än det svenska nödvändig vid studier, vid resor i andra länder och för sociala eller yrkesmässiga internationella kontakter av olika slag. Det sistnämnda är inte minst viktigt eftersom arbetsmarknaden blir alltmer internationaliserad. Bortåt 300 miljoner människor i ett stort antal länder har engelska som modersmål. Förutom att vara ett dominerande kommunikationsspråk i världen, så förmedlar engelskan också många vitt skilda kulturer. Svenska elever står sig väl när det gäller kunskaper i engelska i internationella jämförelser. Det engelska språket och olika kulturyttringar från engelskspråkiga länder finns lätt tillgängliga i det svenska samhället. Eleverna möter engelska i många skiftande sammanhang: inom musiken, i tv, i filmer, på Internet, genom datorspel och vid kontakter med människor som talar engelska. Denna goda grund kan givetvis sporra svenska skolor till att barn och ungdomar ska tillägna sig ännu bättre språkkunskaper. En stor del av våra skolor har undervisning i engelska från årskurs 1 och ibland även från förskoleklass. Inom ramen för Lärarlyftet har kurser startats med fokus på yngre barns språkutveckling, på hur barn lär sig språk i de tidiga skolåren och på att skapa en utvecklande språkmiljö i skolan som kan stimulera barns språkutveckling. Ett sätt att stimulera elevers intresse för kunskaper i främmande språk är att tidigarelägga starten för engelska i skolan. Undervisning i engelska bör därför vara obligatorisk från årskurs 1. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02Ub272 · 2009-09-29 00:00:00 — Utbildning i danska språket i skånska skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skånska skolor borde undervisa i danska språket. Integrationen av och går framåt, även om vi skulle önska en snabbare integration för en ännu bättre tillväxt i . I tider av hög skånsk arbetslöshet har tusentals skåningar fått arbete i . Det är en mycket positiv utveckling som inte ser ut att avstanna på något sätt. Vi vet t.ex. att den danska demografin med stor sannolikhet kommer att innebära en ännu större efterfrågan på skånsk arbetskraft. Många tror att det är enkelt för en skåning att ta steget över sundet för att jobba, men den kulturella och språkliga förståelsen mellan våra båda delar av är inte alltid så god. Ett allt större skolutbyte, kulturellt utbyte och resande för arbete och nöje över sundet gör att kultur- och språkförståelsen ökar, men inte i tillräckligt stor utsträckning. Därför bör skånska skolor undervisa betydligt mer i det danska språket. Det är inte rimligt att ha danskundervisning i , eller , men det är fullt rimligt i .
mot · GX02Ub273 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla och utöka rätten till hemundervisning. 1,5 miljoner amerikanska barn undervisas av sina föräldrar i hemmet istället för att gå i skolan hemundervisning. Det är av alla barn i skolåldern och en ökning med . Antalet förväntas fortsätta att växa, rapporterade en talesman från det amerikanska som presenterade siffrorna . Räknar man in dem som är kopplade till en distansskola kan antalet vara det dubbla. Även om hemundervisning är vanligast i så finns en liknande utveckling i många andra västländer som , , , , samt i våra nordiska grannländer. Men i vänder vi fortfarande hemundervisningen ryggen. Trots lagstöd för hemundervisning både i svensk skollag och i så nekar många svenska kommuner att ge tillstånd för hemundervisning. I , där hemundervisning varit tillåtit som minst i de olika delstaterna, har en hel del forskning gjorts. Alla fördomar mot hemundervisning har kommit på skam. Hemundervisade barn når i genomsnitt bättre skolresultat än skolbarn, även än bara från många bättre privatskolor. De utvecklas socialt lika bra som eller bättre än skolbarn. Även de mest prestigefyllda amerikanska universiteten välkomnar dem eftersom de visat sig ha större motivation och bättre studiedisciplin än skolbarn. Som vuxna har de högre livstillfredsställelse och är mer engagerade i samhällslivet än de som gått i skola. Denna goda utveckling är dessutom i stort sett oberoende av föräldrarnas utbildning, den valda pedagogiska metoden och graden av insyn och kontroll. Ja, tanken hissnar när man läser forskning och vittnesmål om hemundervisning. Vi bör ge föräldrar och barn i samma frihet som i andra västländer. Möjligheten finns redan i dagens skollag kapitel 10, paragraf 4. Där står att tillstånd för undervisning på annat sätt än i skolan skall medges om det anses vara ett fullgott alternativ och förutsatt att insyn kan tillgodoses. Men inte alla svenska kommuner ger detta tillstånd. Istället säger de generellt att föräldrar inte kan ge ett fullgott alternativ helt i strid med forskning och beprövad erfarenhet. Framförallt anser man att den sociala träningen blir lidande, trots att hemundervisning i forskningen visat sig ge utmärkta sociala färdigheter och synnerligen samhällsdugliga medborgare. Det allmänna tyckandet bland politiker har tillåtits breda ut sig och har undanträngt beprövad erfarenhet, goda exempel och väl underbyggda forskningsresultat. tvingar många ambitiösa svenska hemundervisare till alldeles onödiga, och för samhället kostsamma, rättsprocesser. I de flesta andra västländer hade dessa föräldrar haft samhällets stöd och helt kunnat fokusera på sina barn. måste hänga med i den demokratiska utvecklingen, lyfta fram de goda exemplen, uppmuntra föräldrar i deras goda ambitioner och bidra till valfrihet i utbildningen.
mot · GX02Ub274 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att börja med engelska redan i förskolan. Goda språkkunskaper är och kommer att vara en stark konkurrensfördel i vår globaliserade värld. Svenska språket är viktigt, men inte direkt något världsspråk som man kan göra sig förstådd på utanför . Kunskap i engelska språket är däremot en öppning för kommunikation över största delen av världen och en stor fördel på den globala arbetsmarknaden. Forskning visar att hjärnan utvecklas mest under hela livet , d.v.s. i förskoleåldern. Barnen lär sig oerhört mycket och det är också då som en automatiseringsprocess påbörjas enklast. Automatiseringsprocessen innebär att funktionerna som lärs in inte stannar i storhjärnbarken och minnescentra i storhjärnan utan vandrar vidare till lillhjärnan, och där etableras de automatiska processerna som är så viktiga i språkanvändningen. Undervisning i engelska redan i förskolan skulle alltså ge svenska barn en fördel senare i livet. De får bättre möjligheter att få en känsla för språket, och inlärningen under resten av skoltiden kan bli enklare som den kan fördjupas. Det handlar inte om textläsning, regelinlärning eller läxor, utan om ett lekfullt lärande med sånger och ramsor, engelska räkneord och enklare i ord i samband med lekar. Det är en i stort muntlig metodik som i många sammanhang har visat sig framgångsrik och som passar synnerligen väl i förskolan. För många barn är det engelska språket redan en realitet även om de inte har engelska som språk i hemmet. Många barnprogram är pedagogiskt upplagda med ord och korta meningar på engelska, program som i övrigt är på svenska. Den kunskapstörst som små barn har kan användas bättre och ett sätt är att börja med engelska redan i förskolan.
mot · GX02Ub278 · 2009-09-28 00:00:00 — Ökat kommunalt inflytande vid etablering av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat kommunalt inflytande vid etablering av friskolor. har det skett en kraftig ökning av antalet fristående skolor, och det finns inga tecken som tyder på att intresset för att etablera friskolor kommer att dämpas. Kommunerna har i uppdrag att dimensionera skolverksamheten utifrån det antal elever som finns inom kommunen. En etablering av en fristående skola försvårar kommunernas beräkning av kostnader och resurser. Det finns exempel på friskolor som har upphört med sin verksamhet mitt i en termin. En del av pengarna som skulle gå till en skola måste istället gå till friskolorna. godkänner de ansökningar som uppfyller de formella villkoren trots att det medför överetablering och påföljande ekonomiska problem för både friskolan och den kommunala skolan. Kommunernas inflytande över utvecklingen i detta sammanhang är mycket begränsat, och tar sällan hänsyn till att de aktuella kommunerna avstyrker etablering. Detta innebär att kommunernas planering och dimensionering av skolverksamheten blir allt svårare. När den kommunala skolan gör förändringar av skolstrukturen, lägger ner skolenheter, ändrar årskursindelningen m.m. uppstår ofta missnöje och problem, vilket bidrar till att fler friskolor uppstår som en protest mot detta. Det blir en sorts moment 22 som är mycket vanligt i mindre kommuner med många landsbygdsskolor och där elevunderlag och ekonomi styr mot färre skolenheter. Det är inte försvarbart att bortse från konsekvenserna för den enskilda kommunens ekonomi, och därmed våra gemensamma skattemedel, som sker utan att kommunen kan förhindra det. Risken är stor att det kommer att ske en överetablering. Det är kommunerna som känner till de lokala förhållandena och kan tillföra viktiga infallsvinklar till den bedömning som slutligen fattar beslut utifrån. Kommunernas roll i tillståndsprocessen för fristående skolor behöver därför stärkas och ses över.
mot · GX02Ub280 · 2009-09-29 00:00:00 — Ersättande av begreppet tradition i läroplanen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans värdegrund avseende västerländsk humanism och tradition. läroplan för det obligatoriska skolväsendet står under avsnittet Skolans värdegrund följande: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. har staten och gått skilda vägar, och många av landets invånare tillhör en mosaik av olika trossamfund. Vi lever i ett mångkulturellt samhälle. Jag anser därför att tradition och västerländsk humanism borde strykas ur läroplanen då det är otidsenligt. Det bör ersättas med humanismen. Kyrkan är skild från staten och humanismen är universell.
mot · GX02Ub281 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utbyggnad av högskolan. har vi socialdemokrater valt att byggt ut antalet högskoleplatser i . Trycket är fortfarande stort och det behövs ännu fler högskoleplatser, framför allt för att möta framtidens utmaning i av ökad konkurrens och ökad teknikförnyelse i vår industri och i näringslivet i stort. I detta läge väljer regeringen att stoppa utbyggnaden av högskolan. Detta görs i när ungdomskullarna som närmar sig högskolan växer. kommer ungdomarna i åldern att öka med närmare 140 000 personer. Innebörden kommer att bli att andelen högskoleutbildade i en årskull minskas drastiskt . Det känns ologiskt att medvetet minska andelen unga som kan studera på universitet och högskola. Vi behöver istället gå den motsatta vägen så som många av våra konkurrerande länder gör och möta de växande årskullarna med en fortsatt utbyggnad av högskolan. Gör vi inte detta innebär det att möjligheten att gå mellan studier och arbetsliv försvåras, och inte minst riskerar vi att den sociala snedrekryteringen till högskolan återigen kommer att öka. Men vi riskerar också att halka efter många länder som valt en annan väg i högskolepolitiken, med risk för att vi då långsiktigt kommer att ha svårt att hålla en hög tillväxt i vårt land.
mot · GX02Ub282 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningsbehov i . har den högsta arbetslösheten i landet och därtill hörande hög ungdomsarbetslöshet samt en av de lägsta utbildningsnivåerna. Möjligheten till utbildning på alla nivåer inom utbildningssystemet är det som kan ändra detta faktum, och då krävs en betydligt utökad volym på eftergymnasial nivå, det vill säga betydligt mycket större tillgång till platser inom folkhögskola, komvux, yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. I ett län med en industristruktur som i generationer har varit stabil, trygg, basindustribaserad där du kunnat få arbete utan formell högre utbildning krävs också insatser av annat slag. Tydlig vägledning och arbetsmarknadsinformation inom grund- och gymnasieskolan, entreprenörskap som ett självklart inslag inom programmen i gymnasieskolan och tillgång till högre utbildning på hemmaplan via distansutbildning är några exempel på detta. Behovet av yrkeshögskoleutbildningar i länet är stort och möjligheterna för en ökning av utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux bör ses över. På alla nivåer inom utbildningssystemet bör man se över möjligheterna att utöka platsantalet. Det krävs en mycket större ökning av volymen i jämförelse med vad som finns tillgängligt .
mot · GX02Ub283 · 2009-09-30 00:00:00 — Barnkompetensen hos yrkesgrupper som möter barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnkompetensen hos yrkesgrupper som möter barn. har snart funnits och var ett av de första länderna som ratificerade den. Trots det är innehållet i konventionen okänt för många, även inom yrkesgrupper som möter barn i olika situationer och som i många fall har ett stort inflytande över dessa barns liv. gav den dåvarande regeringen uppdraget till alla universitet och högskolor att redovisa hur de införlivat kunskap om i de utbildningar där den bedömdes som betydelsefull. Resultatet var mycket varierande. ingår fortfarande inte som särskild del i alla utbildningar av lärare, förskollärare, socionom, psykolog, journalist, polis, jurist, läkare, sjuksköterska. Ändå har dessa grupper viktiga kontakter med barn i sin yrkesutövning. Utbildning om barns bästa och borde göras obligatorisk på grundutbildningen för dessa yrkesprogram. Det är viktigt att kunskaper om och barnets bästa inte bara ingår i grundutbildningen, utan att det också sker ständig vidareutbildning för de yrkesgrupper som arbetar med barn, och då särskilt de barn som är i utsatta situationer.
mot · GX02Ub284 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla möjligheterna att bedriva forskning vid . De högskolor som finns i glesbygdsregioner gör en stor nytta för det omgivande samhället. Den regionala tillväxten påverkas i hög grad av att det finns en högskola i närheten. Navet i en tillväxtregion är ofta högskolan och de synergieffekter den ger. Forskningen behöver människor som för ut den. Doktorander och grundutbildningsstudenter som fått undervisning med stark forskningsanknytning är ofta bärarna av forskningsresultaten ut i näringsliv och offentlig sektor. Genom att satsa på en väl utbyggd grund- och forskarutbildning, och genom att uppmuntra till ökad samverkan mellan akademi och näringsliv, får vi ut mer för skattemedlen. Att bedriva forskning på många lärosäten har flera fördelar. Det stärker forskningsanknytningen i grundutbildningen. Det gör det lättare för högskolorna att rekrytera goda forskare och höja andelen disputerade lärare. Den forskning som bedrivs vid högskolorna har ofta, såsom i fall, ett gott samarbete med det lokala och regionala näringslivet och har nära till tillämpning och kommersialisering. Forskning ska kunna bedrivas i hela landet och på sina egna meriter. Därför vill vi göra det möjligt att få examinationsrätt för forskarstuderande på smalare ämnesområden och inte bara på bredare vetenskapsområden som . Då kan mindre högskolor som har spetskompetens inom ett eller några ämnen själva utbilda doktorander och studenter på avancerad nivå utan att kvalitativ forskning bedrivs inom hela vetenskapsområdet. Det är av kvalitetsskäl viktigt att det inte finns några institutionaliserade konkurrensnackdelar i resursfördelningssystemet på grund av ett lärosätes storlek. På finns ett knappt hundratal doktorander, främst knutna till tre lokala forskningscentrum. Den mest omfattande forskningen finns inom datavetenskap, systembiologi och teknisk simulering. Forskningen som bedrivs vid är alltså fokuserad på utveckling av avancerade informationstekniska system och modeller där människans förutsättningar och behov sätts i centrum. Det är ett led i högskolans strävan att föra samman relaterade kunskapsområden för att främja en stark och tvärvetenskaplig kunskapstillväxt. För att stärka utvecklingen vid och tillväxten i västra är det viktigt att forskningspolitiken tar hänsyn till och främjar villkoren för forskning vid mindre och medelstora högskolor.
mot · GX02Ub285 · 2009-09-29 00:00:00 — Kommunernas rätt till inflytande vid etablering av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommuner rätt till inflytande vid etablering av friskolor. Kontrollen av de fristående skolorna måste skärpas och all undervisning ska vara icke-konfessionell. Friskolorna ska vara ett komplement till den kommunala skolan, men etableringen av nya friskolor får inte leda till sämre förutsättningar för den kommunala skolan. Det är inte rimligt att några elevers val ska få inskränka valfriheten för alla andra elever. Så är tyvärr fallet när etableringen av friskolor kan få kommunala skolor att stänga på grund av vikande elevunderlag. Kommunernas inflytande vid etablering av friskolor måste förstärkas. Det är dags att kommunerna får mer att säga till om vid etableringar av friskolor. i (s)
mot · GX02Ub286 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livskunskap. Att vara delaktig och att ha inflytande har stor betydelse för en persons utveckling. Möjlighet att påverka ger en större självkänsla och en känsla av att man som människa är värd något, att man har en åsikt att tillföra och att det går att förändra. Att vara delaktig ger också en känsla av att vara behövd och att vara respekterad. Detta är inte minst viktigt i barn- och ungdomsåren. När unga är aktiva och därmed delaktiga utvecklas de som människor. Enligt artikel 12 i har alla barn och unga rätt till inflytande i frågor som rör dem. Målen för jämställdhetspolitiken är ett redskap för att styra de insatser som görs för att nå målen. Dessa mål saknar dock ett barnperspektiv, varför vi riskerar att mista den dynamiska effekten med att även göra medvetna, långsiktiga och hållbara insatser för att stärka jämställdheten bland barn och unga. Jämställdhetsperspektivet måste få ett mycket tydligare genomslag i lärarutbildningen och i allt undervisningsmaterial. Men vi vill även understryka behovet av att jämställdhetspolitiken får ett större genomslag inom studievägledningen. Barn och unga måste få känna sig delaktiga i samhället och kunna ta aktiv del i det politiska livet för att demokratin ska fortleva. Genom att delta i demokratiska arbetsformer lär sig barn och unga att inhämta fakta och lyssna på andras argument. Delaktigheten ger dem på så sätt en viktig livskompetens. Därför är det viktigt att inkludera ett jämställdhetsarbete även för flickor och pojkar i detta delmål och att regelmässigt samla in synpunkter på inflytandeformer från flickor och pojkar. När man träffar barn och unga poängterar många av dem att livskunskap borde genomsyra skolans vardag. Det förekommer i många skolor, dock inte i alla. Det samhälle vi lever i har mycket större krav på våra barn och unga än tidigare generationer. Därför är det angeläget att införa livskunskap i skolan och därmed ta upp frågor om hur man ska vara och hantera relationer och prestationskrav.
mot · GX02Ub287 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildningen. är det alltför många människor som inte kommer in på arbetsmarknaden. Orsakerna är i många fall en otillräcklig utbildning i förhållande till den efterfrågan som finns ute på arbetsmarknaden. Regeringens försämringar för vuxna som behöver vidareutbilda sig slår hårt mot dem som behöver göra ett nytt yrkesval under sin levnadstid. Arbetsmarknadsåtgärderna har kraftigt skurits ned, vilket får stora konsekvenser för både ungdomar och vuxna. Det måste ske en ökad satsning på vuxenutbildning, och det finns ett stort behov av eftergymnasial yrkesutbildning med hög kvalitet. Det är angeläget att via kvalificerad yrkesutbildning, KY, och annan vuxenutbildning tillgodose det behov av arbetskraft som behövs för att vi dels ska kunna lösa de mest akuta behoven, dels vara väl rustade för en framtida arbetsmarknad i hela landet. Staten bör initiera en översyn gällande behovet av vuxenutbildning och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning detta för att tillgodose behovet av en välutbildad arbetskraft .