ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Sk297 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utredande och införande av samordnad platt skatt. Det svenska skattesystemet behöver reformeras i grunden. Att skatter i viss mån behövs står klart för alla. Skattesystemets utformning måste bygga på att det alltid ska löna sig att arbeta, att det alltid ska löna sig att få ökade inkomster och att systemet ska vara lättförståeligt och transparent. Det är också ett rimligt krav att skattesystemet har en acceptans hos medborgarna genom att det anses rättvist. Den progressiva skatten har visat sig ha många brister. En är att den tar en större del av lönen för dem som tjänar mer än brytningspunkten . Drivkraften att öka sin lön över den summan minskar med den ökade beskattningen. Det är kanske inte en slump att den genomsnittliga lönen för företagare hamnar strax under nivån för att betala statsskatt. Den gamla parollen att betala efter förmåga har en stor acceptans bland de svenska medborgarna. Att betala efter bärkraft eller förmåga kan på inget sätt som innebära att den som tjänar mer också procentuellt skall betala mer av sin lön i skatt. har från och med årsskiftet 2009/2010 återigen världens högsta marginalskatt på . Samma skattesats för alla gör att den som tjänar dubbelt så mycket som medelinkomsten betalar dubbelt så mycket pengar i skatt som den som har medelinkomst. En slopad statsskatt är ett första steg i riktning mot ett mer rättvist skattesystem som uppmanar till hederlighet och arbete. Den platta skatten borde av genomskinlighets- och enkelhetsskäl samordnas med en bolagsskatt och moms på samma nivå som riktpunkten för den platta skatten. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02Sk298 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en minskning av onödiga transporter vid gränshandel med alkoholdrycker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa beskattningen av alkoholdrycker till en genomsnittlig europeisk nivå för att minska incitamenten till miljöbelastande gränshandel. , exporterade de svenska bryggerierna öl och cider till gränshandeln. De flesta av dessa litrar hamnar på stora alkoholoutlets direkt i anslutning till färjeterminaler, dit svenskar reser bara av en enda anledning: att köpa alkohol. Vissa handlar för eget bruk inför exempelvis en födelsedagsfest, medan andra lastar släpkärran full och säljer (olagligt) billigare än systembolaget. Det är ingen vågad gissning att ålderskontroll sällan eller aldrig sker i denna svarthandel. Transporter av resandeinförd och smugglad alkohol genererar koldioxidutsläpp på över . Detta är en helt onödig källa till utsläpp som beror på att våra svenska alkoholskatter är så mycket högre än i vår omvärld och att denna gränshandel därför är lönsam. En anpassning av de svenska alkoholskatterna till en genomsnittlig EU-nivå skulle helt lösa detta miljöproblem.
mot · GX02Sk299 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förlängning av den friperiod som gäller för den s.k. klyvningsregeln, som omfattas av de s.k. 3:12-reglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket för de s.k. 3:12-reglerna. Småföretagen är viktiga för den svenska ekonomin. Det är hos de här företagen som vi kan stärka arbetslinjen på ett bättre sätt än i storföretagen i dagens samhälle. Därför är det nödvändigt att grundlägga en positiv attityd gentemot företagandet, att förenkla regelverket som det måste bli mer lönsamt att våga ta steget att bli företagare. Ett konkret exempel på regeringens stimulans av företagandet var förändringen av 3:12-reglerna 2007, med retroaktiv verkan , så att skatten sänktes från till . Förändringen var dock tidsbegränsad och upphör /10. Om inte friperioden förlängs så kommer beskattningen åter att höjas till och därmed bli direkt skadlig för många företag i . 3:12-reglerna har blivit något av en följetong i relationen mellan regeringarna och näringslivet. Förändringar har skett till det bättre, och nuvarande bestämmelser är hyfsade men bör ändå ses över. Förmodligen bör nuvarande system helt slopas och en översyn av en framtida beskattningsform göras. Intill dess bör dagens regelverk bestå för att ge företagen rimliga planeringsförutsättningar. Det är ändå så att de små och medelstora företagen i allt mer framstår som ryggraden i vårt näringsliv. Det är alltså en sektor som bör stimuleras och utvecklas. Mot den bakgrunden bör den förändring av klyvningsregeln som infördes , med retroaktivitet , bestå samt att regeringen under den tiden ser över hela regelverket för 3:12. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Sk300 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av värnskatten. För att ska kunna fortsätta att utvecklas och få tillväxt för att klara framtidens välfärd är det viktigt att vi får våra unga att utbilda sig. Men att utbilda sig kostar i form av studielån. Ju högre utbildning, desto större studielån blir det. För att kunna betala tillbaka dessa lån krävs att utbildning ger högre inkomst, och det är här värnskatten kommer in i bilden. Värnskatten är inget annat än en straffskatt på utbildning. Från början var den en tillfällig skatt tänkt att endast drabba höginkomsttagare, men så är inte fallet . Värnskatten finns fortfarande kvar och betalar också medelinkomsttagaren värnskatt. Ska vi få fler att utbilda sig i så måste vi se till att det också lönar sig ekonomiskt. Risken är annars uppenbar att fler väljer att inte utbilda sig eftersom det inte lönar sig ekonomiskt när studielånen är betalda. Det finns också en risk att vi förlorar högutbildad arbetskraft som väljer att flytta utomlands där denna typ av straffskatt på utbildning inte alls är lika förekommande. Vi anser att det ska löna sig med utbildning och därför vill vi att värnskatten ska avskaffas när den ekonomiska situationen så tillåter.
mot · GX02Sk303 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sponsring, avdrag för stöd till ideella allmännyttiga organisationer och avdragsrätt för enskilda gåvor. Ordet sponsor betyder egentligen finansiär, garant eller fadder, men det används ofta som ett generellt uttryck för den som ger ekonomiskt stöd till exempelvis en förening, en institution eller en idrottare. Sponsring av idrott är ett etablerat marknadsföringssätt i , något som gagnar både idrotten och näringslivet, sponsring av andra områden har tyvärr inte kommit lika långt och är en relativt ny företeelse, dock inte i många andra länder där man har kommit längre inom detta område. Genom annorlunda synsätt och perspektiv kan den nya tidens entreprenörer bidra till att nya spännande samarbetsformer med olika verksamheter skapas. Det handlar inte om en grundfinansiering utan om ett stöd som båda parter upplever som positivt. Sponsringen är snarare ett komplement till utvecklingen. Det är dags att se över möjligheten till en harmonisering av reglerna inom detta område. Ända sedan antiken har kulturen varit beroende av finansiärer för sin verksamhet. Donationer och fonder har finansierat många av dagens offentliga kulturinstitutioner. Men de regler som finns är oklara och behöver ses över. anför t.ex. att skattelagstiftningen saknar direkta regler om avdrag för sponsring. Avdragsrätten måste med de regler som finns bedömas enligt de allmänna förutsättningarna för avdrag för omkostnader i 20 § kommunalskattelagen som skrevs . De gamla reglerna talar exempelvis om att sponsorn och mottagaren skall ha ett tydligt samband. Dagens sponsorer vill hellre tala om goodwill. Rädslan för att näringslivet skulle påverka verksamheten är överdriven. Företag vill associeras till områden där man framstår som en attraktiv arbetsgivare, något som är viktigt bl.a. när det gäller att rekrytera arbetstagare. Det är vidare viktigt att gränsen för sponsringskostnader måste vara exakt i förhållande till gåva, eftersom skattelagstiftningen innehåller förbud för avdrag för gåva. Vår uppfattning är att man bör betrakta all sponsring som avdragsgill marknadsföring. Lagtexten bör förtydligas och det skall framgå vad som är godkänd och avdragsgill sponsring. För att ge de ideella organisationerna bättre förutsättningar bör avdragsrätt för enskilda gåvor övervägas. Människor som av olika skäl vill stödja en kulturinstitution eller idrottsförening bör kunna göra detta utan att drabbas av skatt. Det finns också en moralisk dimension i denna tanke. Man skall inte behöva betala skatt på pengar som ger stöd till allmännyttiga organisationers utveckling. Dessa organisationer arbetar ju ideellt. I de flesta EU-länder liksom i finns redan en sådan avdragsrätt.
mot · GX02Sk304 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändrad fordonsbeskattning. Fordonsskatten för personbilar ändrades för att öka styrningen mot mer energieffektiva fordon och fordon som drivs med alternativa drivmedel. Personbilar som är av fordonsår 2006 eller senare, och bilar som uppfyller kraven för miljöklass 2005, beskattas nu efter fordonets koldioxidutsläpp istället för som tidigare fordonets vikt. Det är en positiv utveckling. Att vara emot bilism är omodernt, tillväxtfientligt och orealistiskt i dagens samhälle. Det är inte bilen som sådan som är ett hot mot miljön, utan det är så klart bilens utsläpp. Därför är det naturligt att beskattningen ska ske på utsläppen och inte på ägandet. Regeringen bör därför göra ytterligare en översyn av fordonsbeskattningen i miljöns namn. Det vore lämpligt att undersöka möjligheten att avskaffa fordonsskatten och istället införa en fast fordonsavgift som täcker kostnaderna för registreringsskyltar och nödvändig administration. Resten av pengarna som skulle ha tagits in via fordonsskatten, kan istället tas in genom en justering av bränsleskatten. På så sätt missriktas inte skatten, utan det som är skadligt beskattas. Miljöpåverkan handlar som sagt inte om ägandet av bilar, utan om hur mycket avgaser de släpper ut när de används.
mot · GX02Sk311 · 2009-09-29 00:00:00 — Fordonsskatten och höjning av reseavdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till kompensation för höga bilkostnader för boende i glesbygd. Höga drivmedelspriser påverkar människors ekonomiska situation. är ett glest bebyggt land och många är beroende av bil för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Alla i ska, oavsett var i landet man bor, ha möjlighet att leva ett fullvärdigt liv, vilket höga drivmedelskostnader kan förhindra. På många håll i är tillgång till personbil en nödvändig förutsättning för att kunna bo och verka. En aldrig så väl utbyggd kollektivtrafik kan i stora delar av vårt land inte ersätta personbilen. Därför är det rimligt att bilägare i områden utan en tillgänglig kollektrafik kompenseras ekonomiskt. finns ett glesbygdsavdrag på fordonsskatten med . Detta avdrag sker för alla som bor i 36 glesbygdskommuner, oavsett ålder eller arbetsförmåga. En rättvis kompensation för högre bilkostnader i glesbygd kan därför utan administrativa merkostnader ske genom att man höjer glesbygdsavdraget på fordonskatten. Det är inte bara i glesbygden som många är beroende av bilen för att ta sig till arbetet. För att kompensera dem som inte klarar sig utan bil är det därför viktigt att utveckla och kraftigt höja reseavdragen. En fördel med såväl höjt glesbygdsavdrag på fordonsskatten som höjda reseavdrag är att de inte missgynnar en övergång till mer miljöanpassade bilar. Bilköparna bör på olika vis stimuleras att välja bilar som drivs av förnybara bränslen och producenter att framställa mer och bättre förnybara drivmedel. I finns förmågan, entreprenörerna och möjligheten att vara i framkant när det gäller att avveckla beroendet av olja.
mot · GX02Sk312 · 2009-09-24 00:00:00 — Företagares möjlighet att göra avdrag för friskvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enskilda företagares möjlighet att göra avdrag för friskvård. De små och medelstora företagen kommer till stor del att stå för framtidens arbetskraftsutbud och därför är det viktigt med insatser som underlättar verksamheten. Många företag satsar mycket på sina medarbetares hälsa, bl.a. kan det handla om att ekonomiskt ge möjlighet till hälsofrämjande aktiviteter. Om en person mår bra, rör på sig och tänker på hälsan går arbetet också lättare, vilket ofta innebär bättre utveckling på arbetet och arbetsplatsen. finns möjligheten att göra avdrag för anställdas friskvård. Även ägaren av ett aktiebolag får, om denne är anställd, göra avdrag för sin egen friskvård, men om ägaren driver en enskild firma kan detta avdrag inte göras. Det är inte rimligt att det är en sådan skillnad mellan aktiebolagsform och andra företagsformer som handelsbolag, enskild firma och kommanditbolag. Samma regel borde gälla för samtliga bolagsformer. Vi behöver många företag i vårt land och vi behöver många som vill starta, utveckla och satsa på företagandet. Regeringen har gjort många goda insatser för detta och det har lagts mycket tyngd vid arbetet vad gäller regelförenklingar och skattefrågor. behövs en förenkling göras även i denna fråga. Det behövs en lagstiftning som likställer företagsformer vad gäller möjligheten att göra avdrag för friskvård. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02Sk314 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som har skyddade personuppgifter måste kunna vända sig till domstol utan att riskera att få sin identitet röjd. Över 10 000 personer lever med skyddade personuppgifter i . De allra flesta har en sekretessmarkering i folkbokföringen. Det finns även mer än 1000 personer som har den högre grad av skydd som kvarskrivning enligt 16§ folkbokföringslagen ger. Det innebär att en person vid flyttning kan vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten i högst . Därtill finns det ett litet fåtal personer som har fått fingerade personuppgifter. För detta krävs beslut av efter ansökan hos . En sekretessmarkering innebär inte någon absolut sekretess för skyddade uppgifter. Vid en begäran om utlämnande av personuppgifter ska varje myndighet själv göra en sekretessbedömning. Vid bedömningen kan myndigheten komma fram till att uppgifterna ska lämnas ut. Det finns alltså inte någon allmän sekretessregel som gör att sekretess följer med en uppgift som lämnas från en myndighet till en annan. Exempelvis finns det inga sekretessbestämmelser som specifikt avser personuppgifter i domstolarna. En personuppgift som omfattas av sekretess hos en myndighet kan bli offentlig om den tas in i till exempel en dom. Detta innebär att en hotad och förföljd person med skyddade personuppgifter inte kan vara säker på att personuppgifterna kommer att förbli skyddade om han eller hon vänder sig till domstol. För många innebär detta att en anmälan till domstol aldrig kan vara ett alternativ. Ur ett rättssäkerhetsperspektiv är detta klart otillfredsställande. Alla ska ha möjlighet att vända sig till domstol för att få sin sak prövad. Detta borde även gälla hotade och förföljda personer som är livrädda för att deras skyddade personuppgifter ska röjas.
mot · GX02Sk315 · 2009-09-30 00:00:00 — Moms på glasögon och kontaktlinser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att momsen på glasögon och kontaktlinser ska sänkas. Vi, liksom en stor del av befolkning, lider av synfel som kräver korrigering med antingen glasögon eller kontaktlinser. Vi har inte valt att se dåligt och vi kan inte vara utan våra glasögon eller linser. Av någon anledning belastas våra hjälpmedel med den högsta möjliga momssatsen, . Detta är inte rimligt och momsen på glasögon och kontaktlinser bör sänkas till den lägsta möjliga. Det borde vara naturligt att de personer som drabbas av synfel ska drabbas ekonomiskt i så liten utsträckning som möjligt. Enligt sjätte mervärdesskattedirektivet får reducerade skattesatser tillämpas i fråga om medicinsk utrustning, hjälpmedel och andra apparater som normalt är avsedda att lindra eller behandla invaliditet, för den handikappades uteslutande personliga bruk. För oss är det självklart att glasögon och kontaktlinser är ett hjälpmedel enligt sjätte mervärdesskattedirektivet, men skatteutskottet har med anledning av motsvarande motion tyvärr valt att enbart konstatera att det har förutsatts att glasögon inte hör till denna kategori. Det bör åtminstone vara dags att kontrollera huruvida glasögon kan tillhöra kategorin eller inte. Per Lodenius (c)
mot · GX02Sk321 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alkolås inte ska vara förmånsbeskattade. Kostnaderna för trafiksäkerhetshöjande extrautrustning bekostas av bilköparen. Det är enbart handsfreeinstallation av mobiltelefoner som inte tas upp som grund för förmånsbeskattningen av tjänste- eller förmånsbilar. I övrigt höjs förmånsvärdet och därmed skatten för dem som väljer livsbesparande utrustning som alkolås. Introduktionen av alkolåset försenas avsevärt eftersom man inom regeringen ännu inte har lyckats komma överens om ett förslag där alkolåset befrias från förmånsbeskattning. tycks försöka driva på i enlighet med förslag, men säger nej. Det här bör vara genant för regeringspartierna. I trafiksäkerhetsarbetet är ett av de stora målen att få bort alla alkoholpåverkade från vägen, i synnerhet som fordonsförare. Ett steg i den riktningen är att montera alkolås i bilarna. Alkolås är än så länge en relativt dyr investering vid eftermontering i äldre bilar. Trots det är det många företag som vill vara med och montera alkolås i sina tjänstebilar. Anställd med tjänstebil som får alkolås inmonterat är en mycket säkrare bilförare; han eller hon kör då inte alkoholpåverkad. Frågan kommer då om inte en sådan trafikant skall äras i stället för att drabbas av extra kostnader, detta utifrån att skattemyndigheten anser att det är en förmån att ha alkolås i bilen. Cyniskt skulle man kunna säga att det anses vara en nackdel, inte en fördel, att montera in alkolås i bilen. Skall vi få upp trafiksäkerheten, kvantiteten på alkolåsen och ett sänkt pris samt en fortsatt utveckling av alkolås bör morötter tas fram i stället för straffbeskattning av ansvarsfulla anställda som har alkolås i tjänstebilen.
mot · GX02Sk322 · 2009-09-30 00:00:00 — Försvar av god skattemoral tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att motarbeta svartarbete. beräkningar visar att långt i skatteintäkter försvinner på grund av fusk, fel eller misstag. Den största andelen är svartarbete. Att stävja svartarbete och svart ekonomi är alla vinnare på. Samhället som får större intäkter, individen som kan tjäna ihop till pension och rättigheter i socialförsäkringarna och företagen som inte utsätts för illojal konkurrens. Vi vet att branscher med stor andel tjänster är särskilt utsatta. Byggbranschen är en sådan bransch där den svarta ekonomin fått ett allt starkare fäste. Det förekommer också organiserad ekonomisk brottslighet i branschen, vilket är väldigt allvarligt. Tjänstebranschen sysselsätter allt fler och vi kan förvänta oss att den fortsätter växa . Därför är det nödvändigt att öka insatserna för att hejda utbredningen av den svarta ekonomin i framförallt tjänstebranschen. Annars kommer den ekonomiska brottsligheten att öka i takt med antal tjänster som ska utföras. Ett antal åtgärder som är viktiga för att stävja förekomsten av svartarbete och svart ekonomi är: Ökade resurser till . Risken för att bli upptäckt för dem som fuskar måste bli större. Låt göra oanmälda arbetsplatsbesök. Skärp de personliga kraven för F-skattsedel. Inför obligatorium för förteckning över alla som finns på byggarbetsplatser med uppgifter om namn, personnummer och företag. Låt hålla ett offentligt register som är tillgängligt via Internet för att möjliggöra enklare kontroll av oseriösa företag. Utveckla förebyggande arbete. Se över lagen om uthyrning av arbetskraft. När företagen betalar arbetsgivaravgift till ska den kopplas till arbetstagare.
mot · GX02Sk323 · 2009-09-30 00:00:00 — Likvärdiga förutsättningar för svensk idrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att skapa likvärdiga förutsättningar för den svenska idrotten som för idrotten i grannländerna. Vi kan med både oro och frustration se hur svenska idrottsmän försvinner till våra grannländer, framförallt och . Vi ser detta tydligast inom fotboll och handboll, där spelarflykten varit mycket stor till dessa båda länder. Det är inte roligt att se när danska klubbar dammsuger marknaden på svenska spelare. Man kontrakterar även utländska spelare som har utvecklats i . De svenska klubbarna kan inte konkurrera på samma villkor. Problemet är att vi har stora skillnader i de ekonomiska förutsättningarna för klubbarna i de nordiska länderna. Exempelvis är artistskatten i 6månader, medan i medges artistskatt . Detta är självklart enormt fördelaktigt för danska klubbar. Detta känns inte riktigt bra, och vi borde inte bara passivt se på hur detta utvecklas utan vi borde försöka göra något åt situationen. Jag anser att vi behöver se över våra regler och göra vad vi kan för att skapa mer likvärdiga förutsättningar för den svenska idrotten.
mot · GX02Sk324 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om konst-ROT, med motsvarande villkor som för ordinarie ROT-avdrag. I ekonomisk kris och med regeringens krav på kommunerna om att koncentrera sig till välfärdens kärnområden drabbas nu kulturen och konsten hårt i landet. Avdragen i byggsektorn har tidigare men också nu använts som ett självklart instrument i kristider. Ett motsvarande stöd för konst skulle bli ett lyft, inte endast för konstnärer utan även för alla oss som får möjlighet att njuta av konsten många, framöver. Det kan ju inte vara en rimlig prioritering av skattemedel att nytt kakel i mitt privata badrum skall skattesubventioneras, men investeringar i offentlig konst som alla kan ta del av, inte skall vara det. Ett konst-ROT skulle dessutom vara en injektion att underlätta för en konstnär att utveckla sig som entreprenör och företagare. Ett konst-ROT skulle lämpligen utformas så att för stöd för köp av konst och konsthantverk betalar konstkonsumenten materialkostnaden och av arbetskostnaden och av arbetskostnaden blir avdragsgill upp till samma tak som för nu gällande ROT-avdrag. Att arbetskostnaden stort kan variera på grund av konstverkets värde, konstnärens skicklighet och andra orsaker är inget motiv att avstå ett konst-ROT. Samma invändningar kan riktas mot skillnaden mellan ett enkelt kakel i badrummet eller en synnerligen avancerad lyxinstallation. I tider där regeringen tvingar kommuner att skära i kultursektorn vore detta nationella åtagande en viktig insats.