ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Fi230 · 2009-10-01 00:00:00 — Lika villkor för entreprenader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor för entreprenader. Enligt lagen om offentlig upphandling ska i princip det lägsta anbudet vid upphandling av t.ex. byggnadsverksamhet antas. Den principen är i huvudsak riktig, men i många fall är anbuden baserade på helt olika villkor. Ett anbud från exempelvis en utländsk entreprenör kan således vara baserat på ett helt annat löneläge, ett annat säkerhetstänkande etc. Om vissa företag tillåts att basera sina anbud på ett annat löneläge eller andra sociala förmåner så är detta inget annat än osund konkurrens. kan detta leda till högre arbetslöshet, urholkade välfärdssystem och försämrade löne- och arbetsvillkor på hela arbetsmarknaden. konstaterade att EG-rätten inte innehåller några hinder mot att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten bör ställa miljökrav eller sociala krav. tog ett beslut om en ny lag om offentlig upphandling. Enligt den nya lagen får myndigheter ställa sociala och miljömässiga krav, men det finns inget som kräver detta. Det är därför fortfarande otydligt vad som ska gälla för en upphandling och därför ges möjlighet till olika förutsättningar i prissättning. I bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandling bör hänsyn tas till om villkoren för de anställda ligger i nivå med den bransch som upphandlingen berör. Detta bör gälla såväl löner, försäkringar, sociala förmåner som arbetsmiljö.
mot · GX02Fi233 · 2009-10-02 00:00:00 — Miljöhänsyn vid kommunala upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på miljöhänsyn alltid ska ställas vid kommunala upphandlingar. Enligt lagen om offentlig upphandling (prop. 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster) kan upphandlande myndigheter ställa krav på miljöhänsyn. Det innebär att t ex våra kommuner har fått ett kraftfullt styrmedel i handen för att driva på en långsiktigt hållbar utveckling och en teknikutveckling som kan gynna både den kommunala sektorn och det privata näringslivet. Tyvärr är lagen formulerad försiktigt och det framgår att man kan ställa dessa krav, vilket är bra, men inte att man ska. I slutbetänkande från (Nya upphandlingsregler 2, SOU 2006: 28) konstaterar utredningen att EG-rätten inte uppställer några hinder mot att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten ställer miljökrav eller sociala krav. bör vara ett föregångsland och gå ännu längre och kräva att miljöhänsyn ska ingå vid varje upphandling. Regelverket bör vara tydligt och inte lämna något tvivel om att en upphandlande myndighet som t ex en kommun ska ha med miljöhänsyn som krav vid en upphandling. Kraven ska dessutom inte bara gälla de färdiga produkterna eller tjänsterna utan även miljöeffekterna under hela upphandlingskedjan. På detta sätt är offentliga myndigheter, som t ex kommunerna, med om att driva på en teknisk utveckling och skapa konkurrenskraft.
mot · GX02Fi234 · 2009-10-01 00:00:00 — Redovisning av skattemedel till privata vinster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentligt redovisa hur mycket av skattebetalarnas pengar som försvinner som vinster till privata företag. Den borgerliga regeringen är pådrivande när det gäller privatiseringar även av offentlig omsorg och utbildning. Men regeringen undviker konsekvent att redovisa hur mycket av skattebetalarnas pengar som går förlorade när de försvinner som vinster till de privata ägarna. Det finns ett brett stöd för att kompetenta privata utförare kompletterar offentlig verksamhet. Men har väljarna verkligen godkänt att vem som helst för att tjäna pengar och förverkliga sig själv får starta en skola, ett apotek, en vårdcentral eller ett dagis för våra skattepengar? Det är pengar som i stället borde användas till att utveckla och säkra kvaliteten i vår gemensamma välfärd. Regeringen bör redovisa hur mycket av våra skattemedel som används på detta sätt, medel som gått förlorade för gemensamma investeringar och verksamhet. Vi behöver siffrorna på bordet såväl som prognoser för framtiden. Det handlar såväl om ansvar för helheten i budgeten som om transparens av budgeten och att visa på exempel för kommuner och landsting. Medborgarna har rätt att få en redovisning av hur deras skattepengar används.
mot · GX02Fi240 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka orättvisor i välfärden. Den svenska välfärdsmodellen har genomgått stora förändringar till det sämre sedan den borgerliga valsegern 2006. ökar klyftorna mellan fattiga och rika i rask takt i landet och regeringen ser passivt på när sysselsättningen minskar och utanförskapet ökar. Genom regeringens snedvridna skattepolitik har pensionärer, arbetslösa och sjukskrivna fått betala för stora skattelättnader för de allra rikaste. Borgerligheten för en politik som missgynnar dem som redan har det tuffast, bl.a. arbetslösa och sjuka. Samhället har inte blivit vänligare eller lättare att leva i för dem efter borgarnas valseger, när tillgången till den a-kassa och sjukförsäkring de tidigare avstått lön för att bygga upp, raskt försämrats. Och detta har skett mitt i en brinnande lågkonjunktur, då tillgången till nya, lediga jobb nästan upphört. har regeringen avlövat möjligheterna till fortbildning via vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Värst är situationen för ungdomar, där arbetslösheten nu närmar sig . Regeringen för en politik som skapar ökade klyftor och orättvisor i samhället. Vi socialdemokrater vill snarare bilda opinion mot orättvisor och förespråkar en politik för att vända på detta. Vi kräver en förnyad kamp mot orättvisorna i samhället.
mot · GX02Fi241 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statsanställdas arbetsmiljö. Straff, övertidsarbete, hot och sömnsvårigheter är vardagsmat för de statsanställda enligt undersökning från ST visar att mer än var fjärde statsanställd har straffats av sin arbetsgivare efter att de påpekat fel och brister. Några siffror från undersökningen: arbetar utöver ordinarie arbetstidsprocent, är upprörda eller uppgivna för att de på arbetsplatsen inte kan klara av sitt uppdrag på ett fullgott sätt, har sömnsvårigheter på grund av att tankar på jobbet håller dem vakna, utsattes för våld eller hot om våld minst en gång , saknar möjligheter att påverka sin arbetssituation och arbetsmiljö och slutligen är för det mesta inte eller aldrig med och beslutar om uppläggningen av det egna arbetet. Dessa siffror är tyvärr säkert likartade över hela landet, inget talar för att län i sig skulle ha sämre arbetsplatser för statsanställda. Tyvärr har regeringen kraftigt skurit ned resurserna till och lagt ned () som var ett nav för arbetsmiljö- och arbetslivsforskningen i landet. Viktiga instrument har därmed kastats bort. Begränsade återställare lär förvisso vara på gång men varför gjordes nedskärningarna från början, kan den eftertänksamme fråga sig. Det krävs åtgärder för att förbättra de statsanställdas arbetsmiljösituation.
mot · GX02Fi243 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra löneöverföringar inom EU till det bankkonto som arbetstagaren har i hemlandet. står för Account Number och dess syfte är att göra betalningar inom EU/EES-området säkrare och snabbare. hände det ofta att betalningar mellan länder returnerades på grund av felaktigheter i kontonumret. Detta problem har blivit betydligt mer sällsynt tack vare . är det obligatoriskt att ange IBAN-nummer på alla gränsöverskridande betalningar i euro mellan de 27 länderna inom EU, de tre EES-staterna , och samt . löser dock inte alla problem. Den som reser till andra stater inom EU/EES-området för att arbeta kortvarigt, vilket är vanligt bland ungdomar, måste öppna ett konto i en bank i landet för att få sin lön insatt på ett bankkonto. Den fria rörligheten för arbetskraft kompliceras av denna märkliga ordning. Med hjälp av eller något annat system borde den som arbetar utomlands kunna få sin lön insatt på ett konto i hemlandet. Det går ju att ta ut pengar från sitt bankkonto via bankomater utomlands. Ur teknisk synvinkel kan det inte finnas något problem att göra det omvända, sätta in pengar för lön på ett konto i ett annat land. Diskussionen måste tas upp inom EU för att möjliggöra löneöverföringar inom EU, och till det bankkonto som arbetstagaren har i hemlandet. och måste först anpassa sitt informationsutbyte i skattehänseende till OECD-standard innan dessa stater skall tillåtas delta i samarbetet.
mot · GX02Fi251 · 2009-10-01 00:00:00 — Införande av utmaningsrätt i hela tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera till att utmaningsrätt införs i hela . Det stora problemet med offentlig sektor är inte att det är för mycket konkurrens och för många alternativ. Inte heller är det ett problem att det finns företag som i olika former erbjuder verksamhet. Problemet är att köerna är för långa och att kostnaderna är för höga i förhållande till resultatet. En väl fungerande konkurrens mellan olika verksamheter i olika driftsformer skulle skapa förutsättningar som behövs för bättre resultat inom den offentliga välfärden. Ett av verktygen för att öppna för fristående alternativ inom offentlig verksamhet, samt uppnå ett bättre nyttjande av skattebetalarnas pengar, är lagen om offentlig upphandling (). Lagen om offentlig upphandling är dock inte helt anpassad till hälso- och sjukvårdsverksamhet. Dels bortser den från att patienter ofta är angelägna om att bygga upp en relation med en vårdgivare , vilket inte stämmer överens med lagens rekommendationer om relativt korta avtalstider. Dels är den utformad så att landstingen kan välja drift i egen regi och då är lagen inte tillämplig. Lagen måste därför anpassas till hälso- och sjukvårdens förutsättningar och ges ett begripligt regelverk. Men det måste även införas en tydlig utmaningsrätt för privata och kooperativa företag som vill driva verksamhet inom hälso- och sjukvården. Det är viktigt att det blir fler olika utförare vilket leder till kortare köer, bättre kvalitet och mer vård för pengarna genom konkurrens. Vi anser att det behövs en ändring så att alla kommuner och landsting börjar arbeta med att införa utmaningsrätt på olika verksamheter. Det är nödvändigt för att förändra och förbättra inte minst vården och omsorgen.
mot · GX02Fi252 · 2009-10-01 00:00:00 — Regler för offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att lagen om offentlig upphandling ändras vad gäller möjligheten att ställa krav på kollektivavtal och krav som tillgodoser lokal och regional utveckling. Principer och riktlinjer för offentlig upphandling har av olika skäl uppmärksammats . Det spelar ingen roll om detta har avsett möjligheter att tillgodose lokala producentintressen, småföretagens konkurrensvillkor eller löne- och anställningsvillkor i dessa sammanhang. Ifråga om tjänsteupphandling har fokus också riktats på fackliga konfliktåtgärder. Den s.k. är den mest uppmärksammade . finns det flera exempel på hur privat upphandling åsidosatt grundläggande löne- och anställningsvillkor på arbetsmarknaden. Erfarenheterna visar att bl.a. kommunala beslut om krav på kollektivavtal i offentlig upphandling inte har varit hållbara i juridiska processer som moderata kommunalpolitiker igångsatt. Det framstår också som om kunskapen om de fackliga principerna i de här sammanhangen är bristfällig. I förefaller försäkrings- och miljökrav i offentlig upphandling vara allmänt accepterade. Detta är emellertid inte fallet beträffande de sociala dimensioner som rimligtvis också är giltiga vid tjänsteupphandling. Lagen om offentlig upphandling ger i princip inte stöd för något annat än otvetydiga ekonomiska hänsynstaganden. Detta förhållande innebär ofta också att små och medelstora företag har svårigheter att konkurrera om större anbud. Ofta är det också svårt att främja lokal produktion av varor och tjänster t.ex. närproducerade varor i upphandlingsverksamheten. Ur den synpunkten kan nuvarande regler riskera att motverka lokal och regional utveckling. Det borde emellertid vara möjligt för kommuner och landsting att i större utsträckning göra det möjligt för lokala producenter eller leverantörer att dra fördelar av de värden som offentlig upphandling och inköp representerar för det lokala näringslivet. Ifråga om offentliga inköp är det inga hinder för stat, kommuner och landsting eller regioner att aktualisera grundläggande sociala krav. Det handlar om att leverantörer ska respektera grundläggande konventioner, , arbetsmiljölagstiftning m.m. Att vara väldigt tydlig i fråga om offentliga inköp i de här avseendena får sannolikt också en stor betydelse för tjänsteupphandling. Den s.k. uppförandekod som , och har utarbetat för sin del kan tjäna som ett slags förebild, och utsträckas till fler områden och kommunerna.
mot · GX02Fi253 · 2009-10-01 00:00:00 — Reform av lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om offentlig upphandling bör förtydligas vad gäller möjligheten till lokal upphandling. Allt flera börjar inse vikten av god kosthållning. Människor ställer ofta krav på att mat ska vara ekologisk eller närodlad allra helst både och! I kommuner och landsting kan det vara svårt att upphandla ekologiska varor och varor från lokala producenter. Lagen om offentlig upphandling sägs vara ett hinder. har vi sett närmast absurda exempel på matdistributionen med långa transporter som är direkt skadliga för miljön. Det finns exempel på kommuner som upphandlar lokalt trots påstådda hinder i lagen. Vi tror att möjligheterna för flera kommuner och landsting att följa efter skulle öka om lagen om offentlig upphandling sågs över. Vi tror på att förtydliga och kanske även förenkla lagen. Vi tror dessutom att det är en viktig förändring mot att mindre lokala producenter kan leva och utvecklas. Det skulle vara en lagändring som skulle ge mening åt uttrycket hela ska leva. Om lokala producenter kan utvecklas skapar det självklart effekter i form av nya jobb och skatteintäkter. Att en kommun kan ta in lokalt producerad mat i sin verksamhet ger givetvis även vinster åt den lokala produktionen. Denna verksamhet kan utvecklas ytterligare och ge stora vinster tillbaka. Naturligtvis bör en kommun eller ett landsting själva få avgöra detta utan att hindras av lagen om offentlig upphandling. En förtydligande av lagen på denna punkt torde inte vålla allt för stora problem.
mot · GX02Fi254 · 2009-10-05 00:00:00 — Översyn av utbildning och forskning på det ekonomiska området tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en översyn av utbildningen och forskningen inom det ekonomiska området. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av att bredda kompetensen inom verksamheter som hanterar stora flöden av pengar, t.ex. bank-, fond- och försäkringsväsende. 1 Yrkande 1 hänvisat till UbU. När problem konstateras i den offentliga sektorn understryks behovet av kompetensutveckling som ett självklart sätt att förbättra och kvalitetssäkra verksamheten. Exempel på det är lärarlyft och olika ledarskapsutbildningar. För att lösa olika samhällsproblem lyfts också behovet fram av tvärsektoriellt arbete och samarbete. Genom att ta tillvara olika kompetenser och förmågor som samarbetar förutsätts det innebära bättre kvalitet i verksamheten. Många utanför finansvärlden förvånas över hur den globala finanskrisen kunde uppstå. Att så många ekonomer och styrelser av olika slag och dignitet inte kunde förutse den förestående finanskrisen och inte såg behovet av att bromsa bedömer många som anmärkningsvärt. Därför bör utbildningen inom ekonomisfären liksom forskning ses över och reformeras. Alltfler har reagerat mot den rådande girighetskulturen inom bank- och finansvärlden. Statsministrar och finansministrar i och i världen har börjat kräva åtgärder mot oansvarigt risktagande och utbetalningar av orimligt höga bonusar. Redan efter finanskrisen fanns beteendevetare som signalerade att det alltid föreligger en risk att det går över styr om det endast är personer med ungefär samma utbildning och som dessutom är risktagare till sin läggning som håller i rodret. Det behövs i högre grad även t.ex. jurister och folk med beteendevetenskaplig eller psykologisk utbildning för att kunna bromsa trender av risktagande som har stora konsekvenser såväl nationellt som globalt.
mot · GX02Fi256 · 2009-10-01 00:00:00 — Villkor vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att kunna ställa krav på villkor för anställda motsvarande svenska kollektivavtal vid offentlig upphandling. För att upprätthålla trygga arbetsvillkor för anställda, oavsett vilken entreprenör som får uppdraget, är det viktigt att kommuner och landsting ställer krav på justa sociala villkor vid sina upphandlingar. Det är av största vikt att värna det svenska kollektivavtalet på den svenska arbetsmarknaden. Det är en garanti för trygga anställningsvillkor både för svensk arbetskraft och för löntagare från andra länder. Stat, kommuner och landsting har ett särskilt ansvar att se till att kollektivavtalet respekteras. Det borde inte minst gälla vid offentlig upphandling. Att det finns kollektivavtal hos anbudsgivare borde vara ett krav men så är det inte . fattade beslut om lag om offentlig upphandling (proposition 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster). I betänkandet avslog man alla krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling med hänvisning till att slutbetänkande var under beredning av regeringen och att man inte ville föregå detta arbete. I betänkande (Nya upphandlingsregler 2 SOU 2006:28) framgår det att utredningen väljer att inte ta ställning till frågan och att man förväntar sig att frågan kommer att tas upp vid annat tillfälle. Därför aktualiseras kravet på kollektivavtal vid offentlig upphandling. ska ratificera konvention 94, som gör klart att offentliga upphandlingar ska innehålla krav som säkrar att t.ex. löner och arbetstid motsvarar de kollektivavtal som finns i branschen där arbetet ska utföras.
mot · GX02Fi258 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner och landsting ska ha rätt att skriva av medfinansiering och att avskrivningen av medfinansieringen ska påbörjas när anläggningen tas i bruk. Vi socialdemokrater har på olika sätt motsatt oss medfinansiering i form av direkt bidragsgivning till statliga infrastrukturinvesteringar från kommuner och landsting som den moderatledda regeringen tvingat fram. är vi för justa förhandlingar där parterna har ärliga förutsättningar att ingå avtal på förutsägbara lagliga grunder. Så är det inte . Vi kan konstatera att avtalet om medfinansiering av i förutsätter lagändringar som medger utvidgning av den kommunala kompetensen. Dessa ändringar ska göra det möjligt för både kommuner och landsting att ge bidrag till investeringar utanför den egna regionen samt att medfinansieringen kan hanteras som kapitalkostnad och periodiseras över . Frågan har utretts och redovisas i betänkandet SOU 2009:21 Redovisning av medfinansiering och överlämnades till regeringen . Det förslag som regeringen sedan har lämnat till avviker från detta betänkande vad gäller avskrivningstidens längd och tidpunkten för när avskrivningarna ska aktiveras. Dessa nya förslag förvånar de kommunala representanter som deltagit i förhandlingen om medfinansiering. En förutsättning för dem har varit att utredningens förslag skulle följas och att medfinansiering skulle ses som en investering och skrivas av i enlighet med det. Vi anser därför att i sin behandling bör ta hänsyn till de skrivningar som finns i betänkandet och låta bidragen för medfinansiering skrivas av samt att avskrivningen ska påbörjas när anläggningen tas i bruk.
mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — Ändå redovisar alltså utredningstjänsten att vårt finansiella sparande är högre än regeringens för både 2009 och 2010. Hur kan detta komma sig? Svaret är enkelt. Vårt budgetförslag medförde högre BNP och lägre arbetslöshet, vilket ökar skatteinkomsterna och sänker utgifterna för arbetslösheten. Till denna förklaring tillkommer ytterligare två faktorer: (i) utredningstjänsten hade räknat med ett betydligt lägre utflöde av investeringsstöd ur vår bostadsfond (och därmed lägre kostnad) än vad vi bokfört i vår budgetmotion och (ii) bokföringsfel från vår sida, vilket medförde att vi hade bokfört ett för lågt sparande. Hela rapporten går att finna på: . Bakgrunden till detta efterfrågebortfall analyseras närmare i avsnitt 4.1. Produktionsbortfallet utryckt som det s.k. BNP-gapet, vilket beräknar skillnaden mellan faktisk BNP och potentiell BNP. BP10, bilaga 2, s. 10. Flera av dessa förslag har naturligtvis även andra bevekelsegrunder utöver att tjäna som finanspolitiska stimulanser, dvs. de är delar av allmänna politik för jobb, välfärd, miljö osv. Finansieras genom en extrautdelning från . Fonden ska aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbehov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska särskilt prioriteras. Fonden kommer naturligtvis att verka . BP09, s. 60. Se vidare avsnitt 4.3 och 5.7.5 beträffande detta begrepp. , dnr 2009:497. Den fråga som utredningstjänsten specifikt besvarar handlar om vad den statsfinansiella nettokostnaden blir för att förhindra att 10000 personer sägs upp. Om det i nuvarande konjunkturläge kostar mer eller mindre att hindra människor från att bli uppsagda eller att öka antalet sysselsatta är svårt att ha en bestämd uppfattning om. Förklaring till diagrammet: Andelen av den totala förändringen av inkomsterna per decil fördelad på män och kvinnor. Fördelningsanalysen har tagit hänsyn till skatteförändringar enligt budgetpropositionerna , 2008, 2009 och 2010 samt 2007, 2008 och ekonomiska vårpropositioner. Förslagen analyseras i förhållande till de regler som gällde före regeringsskiftet . I detta förslag utvidgas den nuvarande begränsningsregeln. Vi är beredda att om det finns behov se över konstruktionen av begränsningsregeln så att rättvisan ökar. Återfinns under utg.omr. Uppdatera skrivningar BP2010 för anslag 2:3 i utg.omr. Källa: , Statlig inköpssamordning, .
mot · GX02Fi263 · 2009-10-01 00:00:00 — Reglerna kring offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera reglerna kring offentlig upphandling. Offentlig upphandling är ett angeläget område och regleras därför av lagen om offentlig upphandling, . Den har en stor betydelse för att säkerställa effektiv konkurrens på marknaden och stävja korruption. Den nuvarande lagstiftningen innehåller dock en rad hinder för näringslivet och även för det offentliga . För det första bör det så kallade fria beloppet (lågt värde vid direktupphandling) höjas, alltså den lägsta beloppsgränsen då ska tillämpas. För det andra bör den frivilliga lagen utöver direktivkraven från EU, som valt att införa, 15 kap, förenklas. För det tredje bör regeringen förenkla lagen som helhet genom att påverka EU. Detta är särskilt angeläget vad gäller delarna om ramavtal, så att ramavtal kan tecknas med flera aktörer.