ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub460 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att genuspedagogik införs som del i rektorsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att genuspedagogik införs som integrerad del i lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en jämställdhetsmärkning av skolor. I debatten om genus uppstår ofta missförstånd. Det är sunt att behandla alla lika men likväl är det lätt att utan vidare tanke behandla exempelvis pojkar och flickor olika. Här kommer genusforskningen in. Vid olika studier har det exempelvis framkommit att förskolepersonal tilltalar och talar på olika sätt beroende på om det är en pojke eller en flicka. Pojkar får oftare kortare uppmaningar och skarpare tillsägelser medan man har en mer förklarande dialog med flickorna. förväntas inte flickor vara lika fysiskt aktiva som pojkar eller leka med typiska pojkleksaker; målning och annan sysselsättning tycks mer accepterad för flickorna. Detta formar människor för livet. Det råder i grunden ingen tvekan om att det sätt vi blir bemötta på som barn formar oss som vuxna; snarare handlar diskussionen om hur långtgående slutsatser man kan dra. Oavsett bör samhället aktivt arbeta för att könet inte ska vara avgörande för på vilket sätt man blir bemött, framförallt som barn. I skollagen kan man läsa följande: Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan främja jämställdhet mellan könen. Vi ser trots lagstiftarens välmenande ord hur pojkar i allt högre utsträckning halkat efter i skolan. Att bortse från hur förmedlade värderingar under uppväxten påverkar barnens framtid kan alltså få långtgående konsekvenser. Utbildning av ledare inom skolan Nyckelpersoner som rektor och skolledare måste helhjärtat stå bakom arbetet för ökad jämställdhet om detta ska bli framgångsrikt. Det handlar inte om att lära ut åsikter utan om att använda sig av fakta- och evidensbaserad kunskap. Genuspedagogik bör därför inkluderas i rektorsutbildningen. Integrera jämställdhet i lärarutbildningen Läraren är den som står längst ut och leder barnens skolarbete. I klassrummet fyller således läraren en avgörande funktion för om det långsiktiga jämställdhetsarbetet ska bli verklighet. Jämställdhet borde därför integreras i lärarutbildningen som en del av arbetet med att lyfta kvaliteten på densamma. Jämställdhetsmärk skolor och förskolor I de fall när lärare erbjudits fortbildning i genuskunskap och lika bemötande av elever oavsett kön har tidigare invanda könsmönster inte fått samma genomslag. Istället har trenden med försämrade studieresultat för pojkar brutits och även flickorna visar på bättre resultat. bör därför införa certifiering för jämställdhetsmärkta skolor och den nyinrättade Skolinspektionen bör svara för att följa upp att reglerna följs.
mot · GX02Ub461 · 2009-10-05 00:00:00 — Validering av utländsk lärarexamen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra validering av utländsk lärarexamen. Runtom på skolor bedrivs hemspråksundervisning, ofta av personer med rötter i andra länder, och ofta har dessa hemspråkslärare en lärarexamen från sitt hemland. På grund av relativt begränsad efterfrågan på undervisning i flera språk anställs ofta lärarna på deltid. Konsekvensen blir att hemspråkslärarna inte kan försörja sig på sin lön, varvid många väljer att söka sig till andra yrken. Grundproblemet är att hemspråkslärarna inte har en i godkänd lärarexamen, vilket motiverar fortsatt deltid snarare än heltidsanställning. borde bättre ta till vara på denna resurs och genom validering av utländsk lärarexamen utfärda detsamma i .
mot · GX02Ub463 · 2009-10-05 00:00:00 — Samordning av högskolepedagogiska frågor på nationell nivå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda samordningen av högskolepedagogiska frågor på nationell nivå. Satsningar på högskoleutbildning har huvudsakligen handlat om att utöka antalet studieplatser, en ensidig satsning på kvantitet. behövs även en satsning på kvalitet. Helt centralt för kvaliteten i den högre utbildningen är högskolepedagogiken. Exempel på frågor inom det högskolepedagogiska området är utveckling av undervisnings- och examinationsmetoder, utvärdering, breddad rekrytering, hållbar utveckling, anställningsbarhet, mångfald, IT och lärande och ökat meritvärde för pedagogisk skicklighet. För att säkra en allmän högskolepedagogisk kompetens måste lärare numer genomgå behörighetsgivande högskolepedagogisk utbildning, vilken i regel bedrivs av ett fåtal personer centralt på varje lärosäte. Det konkreta pedagogiska utvecklingsarbetet förväntas lärare ute på institutionerna göra. Det saknas nationellt stöd för både den högskolepedagogiska kursverksamheten och allt det utvecklingsarbete som utförs av enskilda lärare i olika ämnen. bedrivs högskolepedagogisk verksamhet utifrån helt skilda ramar och resurser på de olika lärosätena. Det råder konkurrens och det finns få incitament för samverkan över lärosätesgränserna. För att stimulera området och förbättra konkurrenskraft krävs en ökad grad av samverkan mellan lärosätena kring högskolepedagogiska frågor inklusive den högskolepedagogiska utbildningen av universitetslärare. saknas en aktör som främjar gemensam kvalitetsutveckling och som representerar inom högskolepedagogisk utveckling. Vidare saknas en nationell arena för utbyte och forskning, liksom en nationell strategi för att utveckla det högskolepedagogiska forskningsområdet, som är mycket vitalt internationellt. Sedan Rådet för högre utbildning (RHU) och Myndigheten för nätverk och samarbete i högre utbildning (NSHU) avvecklats finns något nationellt samordnande organ för högskolepedagogiska frågor. Att ansvaret för pedagogisk utveckling ligger på lärosätena är naturligt, men en nationell resurs behövs för att stimulera övergripande utveckling och för att främja gemensamma strategiska satsningar. Ett nationellt organ för högskolepedagogiska frågor bör samordna högskolepedagogiska frågor, främja kunskapsutbyte och nätverkande mellan lärosäten (t.ex. genom att sprida information och organisera eller stödja organiseringen av workshops, konferenser och nationella utbildningar inom högskolepedagogik), stimulera forskning om och utvärdering av högskolepedagogisk teori och metod, främja kunskapsutvecklingen inom ämnesdidaktik, hantera medel för forskning och utveckling, stödja nationella satsningar som identifieras inom högre utbildning, företräda i internationella sammanhang. Ett nationellt organ måste ha stark förankring i akademin för att få legitimitet. Verksamheten ska vara stödjande och inte styrande eller kontrollerande.
mot · GX02Ub464 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att kontinuerligt genomföra en kvalitetsgranskning av läromedlen. Skolan ska förmedla en viss värdegrund till eleverna. Enligt läroplanen ska skolan lyfta fram människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Det är naturligtvis viktigt att de läromedel som används i skolan präglas av denna värdegrund. De är dock inte alltid fallet i de läroböcker som finns på marknaden. de gröna tog inom ramen för regeringssamarbetet förra mandatperioden, 20022006, initiativ till en granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett antal läroböcker. Uppdraget gick till och de publicerade 2006 rapporten I enlighet med skolans värdegrund? Av rapporten följer att det finns allvarliga brister i vanligt förekommande läroböcker på marknaden. Det är varje enskild skolas ansvar att se till att de läromedel man använder följer läroplanen. Som genomgång visar är detta en grannlaga uppgift. är det få läroböcker som kan anses få godkänt enligt alla parametrar. genomgång har varit mycket värdefull då den hjälpte till att uppmärksamma problematiken och resultaten har spridits väl bland dem som arbetar inom skolan, bland annat genom fackförbunden. Läroböcker är naturligtvis bara en sorts läromedel, men icke desto mindre ett viktigt och vanligt förekommande sådant. Det är viktigt att man kommer tillrätta med dessa problem, vilket inte låter sig göras automatiskt, utan ständig uppmärksamhet och debatt behövs. anser därför att bör få i uppdrag att kontinuerligt undersöka läroböcker som är vanliga i skolorna för att se hur väl innehållet passar med det antidiskrimineringsperspektiv som präglar läroplanens värdegrund. Detta behövs för att skapa bra underlag för lärarna på skolorna när de ska välja läroböcker och på så vis skapa incitament för läromedelsindustrin att förbättra kvaliteten på sina produkter.
mot · GX02Ub466 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda elever fler tillvalsspråk. Skolorna bör erbjuda ett större utbud av språk som eleverna kan välja. Ofta erbjuds enbart de traditionella språken tyska, franska och spanska. I dagens internationaliserade värld är många andra språk minst lika relevanta. Stora språk som ryska och mandarin blir till exempel allt populärare. Arabiska tillhör de språk som talas av väldigt många människor på vår jord och som mycket väl borde kunna ha samma status som franska och tyska i den svenska skolan. Vi anser att skolorna i ökad utsträckning även bör erbjuda undervisning i språk som talas i det mångkulturella . Det kan vara betydligt mer relevant för en elev att lära sig kurdiska, finska eller arabiska än till exempel tyska. Förutsättningarna att bli riktigt duktig kan också vara betydligt bättre om man har skolkamrater och vänner att tala med som har språket som modersmål. Grundskolor får enligt dagens reglering erbjuda språk som det finns rimlig chans att tro att eleverna kan fortsätta studera vid gymnasiet. På gymnasienivå får nya språk erbjudas och ska anordnas om antalet som önskar läsa språket uppgår till minst fem. anser att kommuner och andra huvudmän bör arbeta aktivt för att främja intresset bland elever för att läsa andra språk och informera om de möjligheter som finns. Grundskolor och gymnasieskolor bör samarbeta för att erbjuda fler språk som är levande och talas i .
mot · GX02Ub471 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betygsättning av barn. Barn är självständiga individer och utvecklas var och en i sin egen takt. Att betygsätta barn i tidig ålder leder till sämre självförtroende hos en del av barnen samt att det byggs upp en stress att vara bäst i alltför tidig ålder. Därför accepterar vi betygsättning från årskurs 6, men inte tidigare. En del av barnen mognar tidigt, andra behöver . Risken med betygssystemet är att barnen lägger fokus på betygen och det som de måste lära sig för att få bra betyg. Detta blir alldeles för prestationskrävande så att man löper stor risk för att nyfikenheten på inlärning hos barnen försvinner och fokus hamnar på att tillfredsställa betygssystemet. Därför är vi emot betygsliknande omdömen som i praktiken innebär att 7-åringar kan få betyg. Det är viktigt att skolan blir en plats som lockar fram barnens nyfikenhet på inlärning istället för att trötta ut dem redan i tidig ålder genom den stress som betygsättningen orsakar. Utvecklingssamtal med föräldrar och barn ger bättre förutsättningar att lyckas än bara betyg före högstadiet. Utvecklingssamtalen fokuserar på det som barnet har lyckats med och tar upp vilka utvecklingsområden som återstår för att barnet ska lyckas uppnå en god kunskapsnivå. Barnen är själva delaktiga i utvecklingssamtalen och kan ha en bra dialog med lärare och föräldrar om skolsituationen. Därför är en vidareutveckling av utvecklingssamtalen tillsammans med betygsättning, för att säkerställa barnens kunskapsnivå, den väg som är bäst för barnen.
mot · GX02Ub473 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på och kvalitetsskärpningar av verksamheten i skolbarnsomsorgen. Inför valet lanserade Socialdemokraterna en stor satsning på skolbarnomsorgen eller fritis som den brukar kallas. Skälet var de stora grupperna och bristen på personal i verksamheten. Den borgerliga regeringen har emellertid valt en annan väg. Istället för satsningar på välfärden har skatterna sänkts för de med goda inkomster. De stora problem som finns i fritisverksamhet har därför förvärrats. Grupperna är mycket stora och istället för att se varje barn i en utvecklande verksamhet har fritis reducerats till barnförvaring. Så borde det inte behöva vara. Uppgiften ska vara att komplettera skolan genom pedagogisk verksamhet och stödja barnens intellektuella, sociala och emotionella utveckling. Med en fritidspedagog per 25 barn, eller ännu fler på många håll, ökar riskerna för gängbildning, uteslutning och mobbning. Det är klok politik att investera i fritis och det lärande som verksamheten kan bidra till i form av skolans kunskapsmål, barnens utveckling och föräldrarnas förtroende för en verksamhet som deltar i. Regeringen bör se över kvaliteten på fritisverksamheten och säkra framtiden för våra barn.
mot · GX02Ub476 · 2009-10-01 00:00:00 — Matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen inom grund- och gymnasieskolan. Undersökningar visar att skolelevernas matematikkunskaper har försämrats och att många elever anser att matematik är svårt. Detta är oroväckande och vi menar att statusen för matematik som skolämne måste förbättras. Det är viktigt att skolan fångar upp elevernas lust till lärande så att eleverna får möjlighet att utvecklas i sin egen takt och tycker att det är roligt att lära mer. En avgörande faktor är att undervisande lärare får relevant fortbildning. Lärarna måste kontinuerligt fortbilda sig för att hålla sina kunskaper aktuella och ta till sig nya undervisningsmetoder samt ta del av aktuell forskning. TV-serien A visade med all tydlighet att det går att höja elevernas matematikkunskapsnivåer med rätt pedagogik och inställning från undervisande lärare. I Sala kommun har Ängshagensskolan med elever i årskurserna 46 arbetat med att förändra matematikundervisningen, vilket har gett positiva resultat. Intresset för matematik måste väckas på ett tidigt stadium, helst redan i förskolan. Genom lekar kan matematikundervisningen ta sin början. Inom många förskolor används så kallade matematikverkstäder, dessa verkstäder är ett värdefullt verktyg för lärarna i deras dagliga undervisning och bidrar till att undervisningen blir mer spännande då fokus sätts på problemlösning. Matematikundervisningen vävs naturligt in i elevernas vardag. Inom finns det ett behov av att elever med utländsk bakgrund i ett tidigt skede får möjlighet att tillgodogöra sig matematikundervisningen på sitt modersmål. Detta för att öka förståelsen så att eleverna hittar nyckeln för att lösa matematikens problem. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade i den grupp som har svårigheter med matematiken. Denna negativa trend måste hejdas. För att öka intresset ytterligare för matematikundervisningen är det viktigt att koppla undervisningen till elevernas livssituation och framtida yrkesval. Vi anser att matematikundervisningen inom gymnasieskolan kan anpassas utifrån elevernas studieval och de krav som arbetslivet ställer som behörigheten till högskolan säkerställs. Därför borde kursplanerna för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan ses över då det finns ett behov av att undervisningen blir mer individualiserad än . Större hänsyn måste tas till varje elevs förmåga och förutsättningar.
mot · GX02Ub479 · 2009-10-02 00:00:00 — Utökad läkar- och tandläkarutbildning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad läkar- och tandläkarutbildning vid . finns drygt 200 läkarvakanser i de fyra nordligaste landstingen, , , och , bland annat inom allmänmedicin och psykiatri. Detta drabbar primärvården och den psykiatriska vården i Norrlandslänen mycket hårt. De fyra norrlandstingen tvingas lägga på så kallade hyr- och stafettläkare för att täcka de svåraste vakanserna. En stafettläkare kostar . Hade det funnits tillräckligt med utbildade läkare i och skulle dessa pengar ha räckt till att direkt anställa 200 fasta specialister med en mycket bättre service och kontinuitet för patienterna jämfört med tillfälliga hyrläkare. Även på tandläkarsidan finns ett stort antal vakanser som drabbar Norrlandslänen. Till detta kommer snabbt ökande pensionsavgångar för både läkare och tandläkare. Detta gör att tandläkarkåren kommer att minska kraftigt om inte utbildningen ökas ordentligt . För att klara läkarförsörjningen i den norra sjukvårdsregionen är det därför nödvändigt att utöka läkarutbildningen med minst 40 årsplatser och att utöka tandläkarutbildning med 15 årsplatser vid .
mot · GX02Ub480 · 2009-10-01 00:00:00 — Fördelning av resurser till vuxenutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag till vuxenutbildning. Det bästa sättet att satsa är att satsa på utbildning. Alla människor måste ges möjlighet att förverkliga sina drömmar, oavsett tidigare utbildningsnivå. Goda kunskaper blir allt viktigare för den egna utvecklingen och för att förstå och delta i samhället. Kunskap är också viktigt för framtida konkurrenskraft. Därför är det viktigt att se till att det inte finns återvändsgränder i utbildningssystemet. De som av någon anledning missat utbildning ska alltid kunna ta igen och komplettera den senare i livet. Alla som vill välja ny bana i livet ska kunna skaffa sig den utbildning som krävs. Denna syn har legat till grund för mycket stora satsningar på lärande och utbildning av tidigare socialdemokratiska regeringar. En av den borgerliga regeringens besparingsåtgärder för att finansiera sina stora skattesänkningar är försämringen av de statliga anslagen till vuxenutbildning. Den totala effekten av försämringen som enligt regeringens besked inte återställs fullt ut är i sig mycket beklaglig, men då regeringen väljer att lägga ut de resurser som staten satsar på vuxenutbildning utan att ta hänsyn till kommunernas behov av denna typ av utbildning, drabbas de kommuner där medborgarna har ett stort behov mycket hårt. Medan dessa kommuner får göra kraftiga nedskärningar i viktig utbildning kan andra rika kommuner i stället sänka skatterna för dessa medel. Därmed ökar klyftorna och färre får chansen att gå från arbetslöshet till utbildning och därefter arbete. Det är rimligt att det statliga stödet till vuxenutbildning har en fördelningsprofil som innebär att kommuner där behoven är större får mer än kommuner med små behov. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag som bygger på detta synsätt.
mot · GX02Ub481 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala musik- och . Att satsa på musik- och är en investering . Musik- och erbjuder fördjupad utbildning för de elever som önskar det, oavsett bakgrund. Den lust och nyfikenhet som undervisning väcker för de estetiska ämnena ska musik- och fånga upp för att erbjuda de intresserade eleverna fördjupad utbildning. På så sätt värnar man även mångfald, integration och jämställdhet. Musik- och har avgörande betydelse för att ge barn och ungdomar möjligheter att utveckla kunskaper och färdigheter inom det estetiska och konstnärliga området, men också för som kulturnation. Barns rätt till kultur är fastslagen i i artikel 31 där det står bl.a. barns rätt till vila och fritid, till lek och rekreation anpassad till barnets ålder samt rätt att fritt delta i kulturella och det konstnärliga livet. I har vi haft en bred politisk enighet om satsningar på barn och ungdomar. Barns och ungas rätt till kultur skall varken vara en lyxfråga eller en privatsak. Målen för politiken bör vara att utveckla och stärka musik- och och stimulera en bredare rekrytering av elever. Musik- och har utvecklats till att bli ett viktigt inslag i barns och ungdomars liv både och skolan och därför är det vår uppfattning att musik- och har nått den punkt då det är moget att erkänna denna verksamhet som en egen skolform inom utbildningsväsendet. Regeringens ambition att i myndigheters verksamhet ha målet att barnperspektivet ska finnas med förpliktar också till att sätta kraft bakom orden med ekonomisk satsning på barns och ungas rätt till kulturutövande. Musik- och är en sådan verksamhet som förtjänar ett statligt engagemang. Med ett sådant engagemang skulle musik- och kunna bli en viktig del av regeringens satsning på kulturen i skolan. Låt alla kulturens delar som berör barn och unga tillsammans föra ett samtal om kulturen med bild, dans, drama/teater, musik inom kultur- och utbildningsområdet. För att stärka musik- och bör regeringen se över möjligheten att uppfylla nedanstående punkter: Säkerställa alla barns rättighet att få ta del av musik- och undervisning. Ta fram ett nationellt måldokument för skolformen musik- och kulturskola. Inrätta behörighetsregler för lärare inom skolformen.
mot · GX02Ub484 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka jämställdhetsarbetet. arbetar en delegation för jämställdhet i skolan. Den kommer att lämna sitt förslag till slutbetänkande . Därefter kommer det att bli nödvändigt att regeringen tar fram en strategi för att utjämna skillnaderna i resultat mellan pojkar och flickor. De alltmer ökande skillnaderna i betygsresultat mellan pojkar och flickor måste brytas. Vi vet att flickor och pojkar behandlas olika från vaggan till graven. Små flickor identifierar sig med sin mamma och pojkar måste ta avstånd från samma mamma för att hitta sin identitet. Flickor leker nära sin lärare på förskolan och pojkar leker med varandra långt ifrån. Flickor utvecklar sitt språk eftersom de ständigt tränar, pojkar behöver ofta mer stimulans för att hitta alla ljud när de är små. Förskolan ska bjuda på en jämställd uppväxt oavsett kön men de förskolor som filmat och sett vad de gör i verkligheten upptäcker att när de tar hand om en flicka vid påklädning så avbryts detta när en pojke ska ha hjälp. I samma situation, där pojken får hjälp och flickan kommer fram för att också få hjälp får hon vänta. Redan som små tränas vi olika men vi tror att vi behandlar alla lika oavsett kön. Och vi vet att som skolelever har flickor bättre betyg än pojkar men ändå är många av de högre posterna i samhället besatta av män. Detta kan upptäckas med hjälp av bland annat genuspedagoger som alla kommuner i numera har utbildat. Dessa genuspedagoger hjälper till att få oss alla att se hur vi gör i vardagen och hur vi borde göra istället. Till exempel i finns en lång tradition att arbeta med jämställdhet då vi är det län som har störst könsuppdelad arbetsmarknad. Trots allt vet vi att de län som har arbetstillfällen som väljs av båda könen är mest framgångsrika. Vi behöver se konsekvenser av ett mer strategiskt jämställdhetsarbete som kan leda fram till en förändring. Därför behöver vi se över hur vi kan utveckla ett nationellt för jämställdhetsarbetet.