ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Sk354 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter till kultursponsring för företag. Kulturen spelar en viktig roll i vårt samhälle. Därför har alliansen ökat resurserna till kultursektorn. Det handlar om att ge goda villkor både för våra nationalscener och den regionala och lokala kulturen. Både det nya skapandet och vårt historiska arv måste ges goda förutsättningar att utvecklas och växa. Men precis som för alla andra sektorer i samhället som vill se ökade resurser till sin verksamhet så räcker inte pengarna alltid till att tillfredsställa alla. En stor möjlighet för kulturlivet i att öka sina resurser är att hitta sponsorer. Ökade sponsringsintäkter, inte minst från det privata näringslivet, innebär ökade möjligheter att genomföra och utveckla verksamheten. Det innebär en möjlighet att höja kvaliteten och bidra till genomförandet av kulturpolitiska mål. Kultursponsringen är en utmärkt väg för företag att marknadsföra sig och sina produkter. Här finns dock flera problem . Det råder oklarhet om lagstiftning, rättsprejudikat och tillämpning rörande vilka möjligheter som finns för avdrag för kultursponsring. Det finns också en okunskap bland många kulturinstitutioner, grupper och föreningar liksom hos det privata näringslivet om vilka möjligheter kultursponsring kan ge. Ett grundläggande problem är att sponsring av kultur i praktiken inte omfattas av samma principer som sponsring av idrott. Orsaken till detta är att flera rättsfall skapat prejudikat med följden att skattemyndigheten ofta inte beviljar avdragsrätt för företag som sponsrar kulturinstitutioner och arrangemang. Detta innebär att många företag får avdrag för att sponsra idrott, men många går miste om avdraget när de i stället väljer att sponsra kultur. Sponsorernas namn och varumärken kan inte alltid skyltas på samma sätt och i samma form som när företag sponsrar idrott, men det betyder inte att det inte kan ha likvärdig marknadsföringseffekt. innebär nuvarande situation att de större företagen sannolikt klarar sig avsevärt bättre eftersom de har den juridiska kapaciteten att bedöma förutsättning, avtalsupplägg och regelverk på ett annat sätt än ett mindre företag har. Det finns ytterligare en oklarhet i sammanhanget, nämligen definitionen av ordet sponsring. I flera fall tycks skattemyndigheter och domstolar tolka sponsring som något närmast att betrakta som en gåva, i stället för att betrakta sponsring som en del av sponsorns marknadsföring alltså en omkostnad som bör vara avdragsgill. Problemen för kultursponsring får också till följd att kulturlivet i sannolikt går miste om sponsringsintäkter under högkonjunktur och goda tider. Eftersom företagen ökar sina budgetar för marknadsföring under goda tider så satsas dessa medel på annan marknadsföring än kultursponsring, till exempel tidningsannonser, idrott, etermedier och affischtavlor. Enligt vår uppfattning behöver därför en lagändring göras i inkomstskattelagen som undanröjer de oklarheter som rådande rättspraxis skapat. Vår hemställan till regeringen innebär att en utredning tillsätts och att en lagändring skyndsamt kan komma till stånd.
mot · GX02Sk357 · 2009-10-02 00:00:00 — Ökade möjligheter att plocka vilt växande bär, svampar och kottar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i inkomstskattelagen. På dåvarande ministären förslag genom finansministern beslutade 1981 att införa en bestämmelse som innebar att enskild person får plocka svamp och bär och sälja dem intill en summa av utan att inkomsten beskattas. Bestämmelsen infördes i kommunalskattelagen. beslutade på ministären förslag, initierat av den välbekante och erkänt kottintresserade finansministern , att utöka lag om bär och svampar med kottar. Summan förblev oförändrad. Lagrummet fanns kvar i kommunalskattelagen. Ministären beslöt att föreslå att flytta bestämmelsen om skattefrihet vid bär-, svamp- och kottplockning från kommunalskattelagen till inkomstskattelagen, vilket blev beslut . Bestämmelsen finns kvar där ännu, med den förändringen att från har beloppet på höjts till . Inkomstskattelagens 8 kap. 28 § har följande lydelse: Bär-, svamp- och kottplockning 28 § Inkomster vid försäljning av vilt växande bär, svamp och kottar som den skattskyldige har plockat själv är skattefria till den del de under ett beskattningsår inte överstiger . Detta gäller inte om plockningsverksamheten i sig utgör näringsverksamhet eller ersättningen utgör lön eller liknande förmån i inkomstslaget tjänst. Vi förslår att summan höjs till från . Den budgetpåverkande ändringen av denna lagändring måste gränsa till noll, medan den nationalekonomiska vinsten utöver att många människor kan finna skäl att under en kort del av året kombinera motion i skogen med uttag av vad skogen har att ge måste sägas vara betydande. Motivet för beloppshöjningen är att inspirera till att tillvarata mer av vad de svenska skogarna har att erbjuda. Rent national- och försörjningsmässigt framstår det som oklokt att kanske av till exempel alla vilt växande blåbär eller lingon tas om hand som bärextrakt köps i stora kvantiteter från andra länder kvantiteter som kvalitetsmässigt inte sällan är betydligt sämre än vilt växande svenska bär. En höjning av beloppet skulle sannolikt stimulera till betydligt flitigare skörd av skogens vilt växande bär-, svamp- och kottförråd. Genom att inte ge total ekonomisk beloppsfrihet markeras att det handlar om ett säsongsarbete. Blåbär, lingon, hallon, hjortron eller andra skogens läckerheter hittas ju inte . Någon heltidssysselsättning kan det alltså aldrig bli tal om. Det handlar om säsongsarbete. Höjningen av beloppsgränsen skulle också kunna utgöra en möjlig utväg för många svenska bär-, svamp- och kottföretag att engagera fler att göra en viktigt säsongsinsats i skogen mot bra ersättning.
mot · GX02Sk360 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den tid som en artist eller idrottsman får vistas i landet innan hon eller han anses vara bosatt i bör regleras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den reglerade tiden fastställs . De artister eller idrottsmän som är bosatta utomlands och har en inkomst i betalar en s.k. artistskatt, A-SINK. Skatten är lägre än vanlig inkomstskatt och motiveras av att de de befinner sig i landet kan erlägga en lägre skatt eftersom de inte nyttjar de förmåner som skattesystemet finansierar i samma utsträckning som den som är varaktigt bosatt i landet. Det finns ingen reglerad angivelse över hur lång vistelsen i får vara innan man anses vara bosatt i . Praxis har dock lett till att anses vara den gräns som bör tillämpas. Praxis har utvecklats , för många idrotter är däremot idrottssäsongen längre . Det är vanligt att en idrottsman anlitas av en klubb för en enda säsong. Däremot motverkar den praxis som har utvecklats att idrottsmannen deltar en hel säsong. Där det är möjligt är idrottsmannen bosatt i något av våra grannländer som utgör skillnaden mellan säsongens längd och de sex månaderna. Det medför att klubbarna får högre kostnader som den svenska staten tappar de skatteintäkter som den i och för sig lägre artistskatten utgör. För att underlätta för idrottsmännen och klubbarna bör den tid som en artist eller idrottsman vistas i landet regleras, och tiden bör regleras .
mot · GX02Sk361 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattereglerna och att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. Travsporten är en av de största folksporterna tillsammans med fotbollen och ishockeyn. Travsporten är en stor och betydelsefull näring och sysselsätter många människor cirka 10000 i vårt land. Travtävlingar anordnas i hela , från i norr till i söder. är en av de tre ledande travsportnationerna i världen. Svensk travsport håller världsklass där svenska hästar, ägare, tränare och uppfödare har haft och har stora framgångar utomlands och har en internationellt konkurrenskraftig elit med stark sportslig bredd. Då sporten av naturliga skäl till största delen är en verksamhet på landsbygden skapas också faktiska möjligheter att hålla det svenska jordbrukslandskapet öppet. Dessutom skapar sporten också både arbetstillfällen och meningsfull fritidssysselsättning. Styrkan i sporten är bredden och förankringen hos många utövare och intresserade. För staten innebär trav- och galoppsporten dessutom stora skatteintäkter via spelet hos ATG. Spel på hästar omsatte nästan , vilket är ett nytt omsättningsrekord . ATG:s omsättning betyder att hästsporten totalt fick , men trots att spelutvecklingen varit god har situationen för travsportens aktiva länge varit och är fortfarande mycket tuff. Kostnaderna att äga travhäst har ökat . Hästägare, uppfödare, tränare och inte minst travbanor har ekonomiskt sett stora problem. Många uppfödare kan inte räkna med att försäljning av föl ger pengarna tillbaka, vilket resulterat i att många upphört eller starkt minskat sin hästuppfödning. Studier visar bland annat att antalet hästar i träning minskat , att antalet startande hästar minskat , att antalet lopp dragits ned , vilket motsvarar cirka 1000 lopp. Skulle denna situation bli bestående kommer svensk travsport att förlora sin internationella tätposition och det kommer även att medföra negativa konsekvenser för miljö, jordbruk och sysselsättning. har fortfarande en långt högre totoskatt än de övriga nordiska länderna trots att regeringen (2008) sänkte totalisatorskatten på totonettot det som är kvar sedan spelvinsterna betalats ut från . Detta var även ett vallöfte från alliansregeringen vid valet . För att näringen och sporten skall kunna utvecklas krävs det att de ekonomiska villkoren för arrangörerna och näringsidkarna förbättras. Därför finns det anledning att göra ytterligare en översyn av skattereglerna och att överväga fler åtgärder för att främja travsporten.
mot · GX02Sk363 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett förändrat löneredovisningssystem som tydligt synliggör arbetsgivaravgiftens andel i den totala lönesumman. Få svenskar är medvetna om hur mycket skatt de egentligen betalar i landet med världens högsta skatter. Okunskapen har sin naturliga förklaring då en stor del av våra skatter är dolda, inte minst arbetsgivaravgifterna. Benämningen till trots är arbetsgivaravgifterna i praktiken en skatt på lönen. I likhet med inkomstskatten betalas arbetsgivaravgifterna in av arbetsgivaren. Den avgörande skillnaden mellan arbetsgivaravgiften och inkomstskatten är dock att den förra inte behöver redovisas för löntagaren. Visserligen utgör de en del av den totala lönekostnaden, men de undantas från den lön som löntagare och arbetsgivare förhandlar fram. Detta får till följd att en betydande andel av löntagarna inte känner till hur hög deras lönekostnad egentligen är. Företagarna får naturligtvis en annan helhetsbild av sin egen ekonomi, och skattens roll i denna, än vad löntagarna får. Man får som löntagare helt enkelt en ofullständig bild av företagens egentliga kostnader. Att medborgarna är omedvetna om sin skattebörda är dels ett politiskt problem, dels också ett samhällsekonomiskt och privatekonomiskt problem. Genom att själv få hela lönen får varje person en bättre uppfattning av dels vad man faktiskt tjänar, dels hur stor andel av detta man betalar i skatt, och hur stor andel skatten är av den totala personliga ekonomin. När väljarna inte vet hur mycket de och företagen betalar för den offentliga servicen uppstår dessutom ett problem när politikerna får ett informationsövertag på bekostnad av väljarna. Komplexa skattesystem, med oinformerade väljare som bas, tenderar att också leda till högre offentliga utgifter, kanske rentav högre utgifter än vad medborgarna egentligen skulle vilja ha. För del är det i synnerhet arbetsgivaravgifternas utformning som bidrar till ovan beskrivna skatteillusion. Det finns inga bra skäl till varför löntagarna inte skall se hur mycket skatt de betalar. Arbetsgivaravgifterna borde därför växlas till lön och inkluderas i inkomstskatten. Ett transparent skattesystem är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. I slutändan handlar det också om att myndigförklara alla svenskar och tydliggöra det personliga ansvaret för hela den egna ekonomin.
mot · GX02Sk364 · 2009-10-01 00:00:00 — Lagen om skatt på energi och ekoeffektivitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra lagen om skatt på energi för att öka ekoeffektiviteten. Att motverka klimatförändringarna är vid sidan av fattigdomsbekämpning den största utmaning som världen står inför. Energieffektivisering är ett sätt att möta båda utmaningarna. Effektivare användning av energi minskar både klimatpåverkande utsläpp och sparar ekonomiska resurser. Energieffektivisering är därför en viktig del i att skapa en ekoeffektiv ekonomi. Ett exempel på slöseri med energi är de stora volymer energirika gaser som facklas bort från processindustrier och oljefält. Med rätt styrmedel skulle gaserna kunna omvandlas till flytande, mycket rena, syntetiska drivmedel istället för att facklas bort. Enligt kartläggningar från facklas det gas . Denna fackling av gaser ger utsläpp på fossil CO2/år. Då gas motsvarar flytande dieselolja i energi, motsvarar den globalt facklade gasvolymen minst 100 till dieselolja . Det motsvarar tre till fem gånger årliga förbrukning av dieselolja. I förbrukas dieselolja/år. Om dessa bortfacklade gaser istället omvandlades till syntetiska drivmedel skulle det vara en stor energieffektivisering. Men om det ska ske måste det löna sig. är det skattefritt att fackla gaser, men om man gör om gaserna till flytande syntetiska drivmedel och använder dem i dieselfordon, belastas bränslet med dieseloljeskatt. /liter i energiskatt och /liter i CO2-skatt läggs på trots att det inte blir mer CO2 om gaserna blir drivmedel istället för att facklas bort. CO2-utsläppen flyttas bara från facklan till avgasrören på fordon. Detta regleras i lagen om skatt på energi (SFS 1994:1776). Det är uppenbart att lagen är föråldrad och styr snett. En förändring av lagen om skatt på energi skulle inte lösa alla världens problem med fackling av gaser, men en förändring skulle åtminstone kunna minska det energislöseri som pågår i . Ett konkret exempel är restgaser från ståltillverkningen på i . Där facklas så mycket gas, att den hade räckt till 30000 till syntetiska drivmedel. Det blir samma mängd CO2 om gaserna facklas, eller förbränns i dieselfordon, omförpackade till flytande drivmedel. Men drivmedlen hade konkurrerat ut mellan 30000 och dieseolja ur råolja, vilket hade bidragit till minskad användning av råolja. Det hade gett minskningar av CO2-utsläpp. Enligt lagen om skatt på energi är värme som produceras från restgaser skattefri. Även el och drivmedel från restgaser från processindustri borde vara skattefria. Det skulle bidra till en mer ekoeffektiv ekonomi. Det är hög tid att förändra lagen om skatt på energi enligt vad som ovan anförts.
mot · GX02Sk367 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av ett jämställande av fastighetsskatten för industrier och kommersiella lokaler. avskaffades fastighetsskatten för småhus och bostadsdelen av hyreshus. Dock finns fastighetsskatten kvar för både industrier (0,) och kommersiella lokaler (). Denna konstruktion missgynnar tjänsteproduktion. bör samma skattesats gälla oavsett vad lokalerna används till. hotell- och restaurangbransch har stor betydelse för sysselsättningen. finns det stor potential i utvecklandet av denna näring. För att denna potential ska kunna tas tillvara och skapa både tillväxt och nya arbetstillfällen är det av stor vikt att konkurrensvillkoren förbättras. De förbättringar och sänkningar av företagens skatter och avgifter som genomförts av alliansregeringen har stor betydelse. Därför är det av stor vikt att se de möjligheter till förbättringar av skattesystemet som är möjliga. En sådan möjlighet som bör utredas är ett jämställande av fastighetsskatten för industrier och kommersiella lokaler.
mot · GX02Sk368 · 2009-10-01 00:00:00 — Rättsläget för drabbade företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av rättsläget i relationen mellan företagare och samhälle. Den svenska välfärdskedjan kan sammanfattas med förhållandet att företagandet ger jobb som i sin tur ger en lön som beskattas, vilket i sin tur utgör grunden för den gemensamma välfärden. Grunden för vår välfärd finns alltså i företagandet, vilket gör att företagsamhet ska stimuleras och utvecklas till gagn för alla. Den verksamhet som bedrivs i företagen ska vara seriös på samma sätt som samhällets kontroll av företagen ska ske på ett seriöst sätt. Om inte relationen sköts på rätt sätt kan seriösa och välskötta företag slås ut medan mindre seriösa kan fortsätta sin svarta verksamhet. Statistiken visar dock att situationen blivit allt bättre då det 1980 genomfördes cirka 18000 skatterevisioner medan det 2007 genomfördes cirka 6000. Strafftiden för de drabbade har dock ökat från till . De problem som företagare upplever är att ofta straffas oskyldiga företagare indirekt då processen är utdragen och företaget lider men. Trots att sjukdom inte ska innebära att några straffavgifter ska tas ut förefaller praxis vara en annan. Det borde vara rimligt att förelagda läkarintyg ska kunna ligga till grund för att bevisa förekomsten av sjukdom och att sådana intyg inte ska ifrågasättas och överprövas av skattekontorens personal. Samma förhållande gäller nivån på skattetillägg vilka kan framstå som orimligt hårda för enkla förbiseenden i deklarationen. Det rimliga vore att ska visa att den skattskyldige varit oaktsam eller haft uppsåt. Ett sådant krav skulle göra skattetilläggen mer rättssäkra. bör därför enligt oskuldspresumtionen ha bevisbördan för att den skattskyldige misskött sig. Dessa krav och förhållningssätt i relationen mellan samhället och företagare bör vara en naturlig del av ett väl fungerande rättssamhälle där välfärdskedjan utgör grunden för hela samhällets välstånd. Därför är det rimligt att en översyn görs för att stärka rättssäkerheten i relationen mellan samhället och företagare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Sk371 · 2009-10-01 00:00:00 — Avdragsrätt för bidrag till välgörenhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över avdragsrätten för bidrag till välgörenhet. I sker icke-offentlig välgörenhet i regel genom ideellt arbete eller ekonomiskt stöd. Även staten bidrar ekonomiskt till olika former av välgörenhetsliknande verksamheter, t.ex. olika former av statsbidrag och u-landsbistånd. Tyvärr saknar den enskilda människan direkt inflytande på statens fördelning av medel till välgörenhet. Staten kan därför medge ekonomiskt stöd till välgörenhet som inte nödvändigtvis sammanfaller med individens preferenser. Många människor, företag och organisationer är villiga att stödja välgörande ändamål ekonomiskt, och viljan beror självklart på givarens finansiella situation. Därför finns anledning att tro att givarbenägenheten skulle öka om avdragsrätt infördes för ekonomiska bidrag till välgörande ändamål eftersom det skulle öka givarutrymmet. Tyvärr medges inte avdragsmöjlighet i deklarationen för sådana bidrag. Erfarenheter från t.ex. visar att om människor själva får välja mottagare för bidrag till välgörenhet främjas givarbenägenheten. Dessutom gagnas även mottagarna av bidragen eftersom de då får en mer direkt kontakt med bidragsgivarna. Därför vore det skäligt om regeringen övervägde att införa avdragsrätt för fysiska och juridiska personer som vill ge ekonomiska bidrag till välgörande ändamål givet att mottagande part har ett s.k. 90-konto. På så sätt säkerställs att mottagaren driver en garanterat seriös verksamhet eftersom innehavare av 90-konton övervakas av ().
mot · GX02Sk373 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för vinstandelslån. Vinstandelslån är ett sätt att tillförse företag med riskvilligt kapital. Ett vinstandelslån är ett skuldebrev där räntan är beroende av vinsten eller utdelningen i bolaget. Innehavaren beskattas för kapitalvinst och ränta på lånet efter samma regler som gäller för aktier. Vinstandelsbeviset kan liknas vid en aktie utan rösträtt. Räntan eller vinstandelen är i princip avdragsgill hos det företag som gett ut vinstandelsbeviset. Utdelningen på en aktie är dock i princip aldrig avdragsgill. Det finns dock regler i inkomstskattelagen som gör skillnad mellan fåmansbolag och andra bolagsformer, vilket inte är tillfredsställande. Om det låntagande företaget är ett fåmansföretag, får vinstandelsräntan inte dras av, även om förutsättningarna för avdrag är uppfyllda, till den del den betalas till någon som är andelsägare i företaget, är företagsledare i företaget, är närstående till någon som avses i 1 eller 2, eller på annan grund har sådan intressegemenskap med företaget. Denna särlagstiftning innebär en olycklig konkurrenssnedvridande nackdel för mindre företag och ett hinder mot deras möjlighet att få tag på kapital. Reglerna bör därför ses över i syfte att låta fåmansbolag på samma premisser som andra bolag få göra avdrag för vinstandelslån.
mot · GX02Sk374 · 2009-10-02 00:00:00 — Utdelningsbeskattning av gåvor från fåmansföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) så att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7 kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare. kan inte en fåmansföretagare låta sitt bolag ge en gåva till allmännyttigt ändamål utan att han blir beskattad som om han hade fått en utdelning på gåvobeloppet. praxis hos domstolarna innebar att ägaren av ett fåmansbolag inte skulle bli beskattad även om bolaget inte medgavs avdrag i sin deklaration för gåvan. Avdrag för bidrag till allmännyttiga ändamål medges ju i princip bara om det anses utgöra en omkostnad för intäkternas förvärvande för bolaget. slog Regeringsrätten (i mål nr 189-07) fast att ägaren av ett aktiebolag ska beskattas som om han fått utdelning från bolaget om hans aktiebolag utan ersättning donerar tillgångar till en nybildad stiftelse. Detta riskerar att leda till att bolag som tidigare gett gåvor exempelvis till organisationer som stöder behövande inte kan göra det utan att delägarna ska utdelningsbeskattas. Om bolagets ägare arbetar i bolaget ska sådan utdelning inte sällan beskattas som lön (inkomst av tjänst) enligt de så kallade 3:12-reglerna. Om ägaren redan har tagit ut en hög lön och har högsta marginalskatt kommer han att få betala ca 57 procents skatt för den gåva som har getts ur bolaget. Det har dock inte uppkommit någon skatteförmåga hos delägaren. Det är därför rimligt att sådan förtäckt utdelning inte ska leda till beskattning om den ges till ett allmännyttigt ändamål. En lagändring bör därför införas förslagsvis i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) som gör att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7 kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare.