mot · GW02U17 · 2009-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2008/09:137 samarbete med Nato inom (), Partnerskap för fred (PFF) och krishanteringsinsatser 5Freds- och säkerhetsfrämjande insatser3 7Svenskt samarbete med Nato4 7.2Natoledda övningar på svensk mark4 7.3NRF, Nato Response Force5 7.4Strategisk lufttransport, SAC5 8Förebygg konflikter och kriser6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska inleda några förhandlingar eller vidta andra åtgärder i syfte att ansöka om medlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenskt deltagande i fredsbevarande och fredsframtvingande åtgärder enbart bör ske på uppdrag av FN. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska lämna samtliga åtaganden i PFF. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska dra tillbaka sin representation i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Nato inte ska tillåtas öva på svensk mark, i svenskt luftrum och i svenskt vatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående ska avböja erbjudandet att delta i Nato Response Force (NRF). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör säga upp samarbetet kring strategiska flygplanstransporter (). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska upprätta en handlingsplan för att förebygga väpnade konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen regelbundet ska utarbeta en regeringsskrivelse om arbetet med att förebygga väpnade konflikter. Regeringens skrivelse 2008/09:137 behandlar i stort, och bitvis även i detalj, samarbete med Nato. I huvudsak menar man att detta alltmer omfattande samarbete sker på den militära alliansfrihetens grund och utifrån svenska intressen och behov. håller inte med om denna beskrivning. Vi menar tvärtom att regeringens politik då det gäller samarbetet med Nato för oss allt närmare Alliansen och allt längre bort från den militära alliansfrihet som fortfarande på papperet säger sig stå för. Sakta men säkert överger en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik som har byggt på neutralitet i händelse av väpnade konflikter, fredliga konfliktlösningar, nedrustning, stöd till FN och solidaritet med tredje världen. Den svenska militära alliansfriheten har mer eller mindre tömts på sitt innehåll sen blev medlem i EU. är vi med och bidrar till militariseringen av EU, vårt samarbete med Nato stärks och vi ställer inte längre krav på att de militära insatser som vi deltar i ska ha FN-mandat. Som alliansfritt land och en aktör som har förutsättningar att uppfattas som neutral har en viktig uppgift att fylla i världen. Det ger oss bl.a. en möjlighet att agera medlare i internationella konflikter och att ställa upp som värdland för fredsförhandlingar. Vi värnar ett oberoende med en självständig utrikes- och säkerhetspolitik. För är den svenska militära alliansfriheten en grundbult i utrikes- och säkerhetspolitik som vi inte är beredda att kompromissa med. Ett medlemskap i skulle binda oss till Natos medlemskrav att bistå en annan Natostat om dess intressen hotas och skulle kunna tvinga in oss i orimliga situationer och åtaganden. bör därför inte inleda några förhandlingar eller vidta andra åtgärder i syfte att ansöka om medlemskap i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Freds- och säkerhetsfrämjande insatser Regeringen har valt att stegvis öka resurserna för fredsfrämjande insatser . Målsättningen är att bidrag i freds- och säkerhetsfrämjande insatser ska öka. Vid internationella insatser är det alltid behoven i de krisdrabbade områdena som ska styra aldrig svenska intressen. Om vi ska bli trovärdiga i vårt internationella engagemang krävs att vi har en oberoende utrikespolitik och är militärt alliansfria. anser att ett svenskt deltagande i fredsbevarande och fredsframtvingande åtgärder enbart ska kunna ske på uppdrag av FN. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är med i Partnerskap för fred (PFF) ett samarbete som utvecklas mellan Nato och andra länder i , och södra . PFF-länderna samordnar och övar regelbundet med Nato. Ett syfte är att utveckla samverkansförmågan mellan de olika ländernas styrkor så att de ska kunna agera gemensamt vid krishanteringsoperationer. Regeringen tillmäter samarbetet med Nato inom PFF stor vikt och bedömer i skrivelsen att fortsatt bör arbeta för ett nära och allsidigt samarbete med Nato. Man menar att samarbetet sker i enlighet med vår säkerhetspolitiska linje som tillgodoser svenska intressen och som inte omfattar ömsesidiga försvarsförpliktelser. Detta håller inte med om. Vi menar tvärtom att vårt deltagande i PFF enbart leder fram till ytterligare harmonisering med Nato och att därför ska lämna samtliga åtaganden i PFF . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Svenskt samarbete med Nato I skrivelsen beskriver regeringen samarbete med Nato utifrån två dimensioner: dels medlemskapet i EAPR*1/PFF och deltagande i Natoledda krishanteringsinsatser och dels genom samarbetet mellan EU och Nato, där deltar på grund av EU-medlemskapet. Regeringen menar att har ett behov av att utveckla Försvarsmaktens förmåga att samverka i krishanteringsinsatser samt att vi även har ett mer allmänt intresse av insyn i Natos aktiviteter och utveckling. Målet är att utveckla det europeiska säkerhetssamarbetet och den transatlantiska länken. anser att generellt borde satsa mer av tid och resurser på förebyggandet av kriser och mindre på militära insatser (se vidare avsnitt 8). Vad gäller samarbetet med Nato och den transatlantiska länken har vi synpunkter på följande områden. har representation på med ett tiotal personer samt en ambassadör. tycker inte att det är rimligt med svensk representation på Natohögkvarteret när vi inte är medlemmar i militäralliansen. Denna representation bör därför dras tillbaka. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.2Natoledda övningar på svensk mark Natoledda övningar har ägt rum på svensk mark . är det tänkt att ska stå värd för en fristående Natoledd övning med minst 1 000 soldater, åtskilliga flygplan från Natos medlemsländer samt ett brittiskt hangarfartyg. Övningen, kallad Loyal Arrow, kommer att ha sin bas på flygflottiljen F 21 i och sätter onekligen svensk alliansfrihet under debatt. Denna ytterst militära övning sänder ut otvetydiga signaler om svenskt närmande till Nato. Alltihop sker dessutom på direktinitiativ från regeringen och Försvarsmakten utan att har blivit hörd. anser att om den svenska neutralitetspolitiken ska kunna hävdas ska Nato framöver inte ha tillåtelse att genomföra övningar inom gränser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.3NRF, Nato Response Force Vid i fattade man beslut om att inrätta en snabbinsatsstyrka, Nato Response Force, NRF. Partnerländer, alltså även , har sen 2006 också möjlighet att delta i NRF. Förband från partnerländer kan anmälas som supplementära bidrag till styrkan. Samma principer gäller för deltagande i en NRF-insats som för deltagande i en sedvanlig Natoledd insats. Att anmäla supplementära resurser till NRF:s styrkeregister är ett nationellt beslut. har konceptet anpassats och gjorts mer flexibelt för att minska belastningen på Natoländerna vars åtaganden i framför allt har ökat. Det har förts en diskussion om ett svenskt deltagande i NRF möjligen ska bli verklighet. I skrivelsen säger regeringen att man tills vidare avvaktar ett beslut till dess att Natos pågående utvärdering av konceptet är klar. menar att ett engagemang i NRF ytterligare skulle försvåra för ett svenskt oberoende internationellt fredsarbete och att därför tydligt och omgående ska avböja erbjudandet att delta i NRF. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.4Strategisk lufttransport, SAC deltar sen 2008 i Strategic Airlift Capability (SAC). SAC-initiativet presenterades 2006 av Nato som en multinationell lösning för att tillgodose behovet av strategiska flygtransporter vid internationella insatser. Samarbetet står öppet för de stater som är medlemmar i samt de stater som deltar i PFF-samarbetet. deltar tio Natoländer och två PFF-länder, och , i samarbetet. I SAC-initiativet ingår anskaffning och förvaltning av flygplan och kringutrustning med stöd av Nato via dess organisationsenheter och , Namo/Nama. sträcker sig över 30år och omfattar en driftskostnad på ca200 . Till detta kommer en kostnad på ca . sammanlagda kostnad för avtalet blir alltså ; av detta ska huvuddelen betalas oavsett om någon flygtid utnyttjas eller ej. anser att detta är en orimlig kostnad och vi motsätter oss dessutom militära avtal som sträcker sig över en så . Av dessa skäl bör säga upp samarbetet kring strategiska flygplanstransporter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8Förebygg konflikter och kriser Världen lider ingen brist på militära styrkor och förband, men det finns ett stort underskott på humanitära insatser. har slagit fast att behovet av åtgärder för att förebygga väpnade konflikter är stort. I stället för att satsa på militära insatser anser därför att bör inrikta sin internationella säkerhetspolitik på förebyggande av kriser samt på återuppbyggande av utsatta områden. Arbetsområdena bör innefatta fattigdomsbekämpning, hjälp med att utveckla demokrati och fungerande rättssamhällen samt hantering av de kriser som kan följa i spåren av klimatförändringarna och annan negativ miljöpåverkan. Arbetet med att förebygga väpnade konflikter får inte det utrymme som det bör ha enligt fastslagna prioriteringar i utrikes- och säkerhetspolitiken. Ingenting i den aktuella skrivelsen pekar heller i en sådan riktning. måste våga fortsätta prioritera det förebyggande arbetet som är långt mer samhällseffektivt, både vad gäller mänskligt välmående, ekonomi och socialt kapital. Det arbete som vidtar för att förebygga väpnade konflikter måste tydligare kopplas till konkreta risksituationer. För att genomföra ett sådant arbete krävs att regeringen upprättar en heltäckande handlingsplan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Slutligen bör rimligen ha en möjlighet att granska den förda politiken på området, varför föreslår att regeringen regelbundet ska utarbeta en regeringsskrivelse om arbetet med att förebygga väpnade konflikter. En sådan skrivelse ska både utvärdera tidigare insatser och diskutera framtida prioriteringar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. * EAPR, .