ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A314 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad upprustning av kulturarv genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. besitter ett omfattande kulturarv med såväl flera hundra slott och herrgårdar som museer, kyrkor och monument landet runt. Som en påminnelse om vårt arv och historia är det av stor vikt att bevara dessa platser i fortsatt gott skick, även för kommande generationer. är tyvärr en betydande del av dessa kulturskatter i mindre bra skick, vissa efter att ha direkt övergivits medan andra generellt är förfallna och slitna av väder, vind och tid. I många fall rör det sig om objekt som ägs eller förvaltas av staten. , ett barockslott utanför med anor , är bara ett av många tydliga exempel där behovet av restauration och renovering är både välbehövligt och nödvändigt för fortsatta bestånd. Tyvärr saknas resurser för vidare restaurering, framförallt med tanke på behovet av särskilt kvalificerat arbetskraft som måste vara på plats för att kunna återuppbygga till sitt ursprung. I finanskrisens och lågkonjunkturens spår är växande arbetslöshet och utanförskap ett bekymmer. Regeringen agerar kraftfullt mot detta med såväl stora satsningar på ekonomisk stabilitet, tillväxt och sunda statsfinanser som arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Som ett led i detta bör man även se över möjligheterna till att initiera specifika program där arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan nyttjas för vidmakthållande, upprustning och restauration av kulturarv. Liknande initiativ har genomförts, bland annat vid , (under den förra borgerliga regeringen 19911994 samt ). Då lät inrätta särskilda bygghytter avsedda för utbildning och renoveringsarbete. Initiativet bekostades huvudsakligen med arbetsmarknadsmedel. skulle vara ett lämpligt objekt för fortsatt renovering genom att bygghyttan där får fortsätta sin avbrutna verksamhet. Vårt svenska kulturarv i byggnader har ofta tillkommit med hjälp av importerad arbetskraft för arkitektur, utsmyckning och konst. Det finns all anledning att sträva efter ett fortsatt bevarande av vårt kulturarv i och i detta även verka för en upprustning av historiska objekt såsom slott och herrgårdar. I detta syfte bör man i största möjliga utsträckning tillvarata och vidareutveckla äldre metoder för byggande och upprustning så att gammal teknik, kunskap och teknik vidmakthålls. Arbetslösa i olika hantverksyrken, med särskild skicklighet och kunskap som i många fall återfinns bland många nyanlända till , kan då exempelvis få utbildning i konsten att renovera med pietet och gamla tekniker. Ur ett arbetsmarknadspolitiskt syfte bidrar sådana åtgärder till ökad sysselsättning och utbildning som målsättningen om ett fortsatt bevarande av kulturarv förstärks.
mot · GX02A315 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om anställningsskydd (LAS). Finanskrisen och lågkonjunkturen i har bland annat som följd att vi får en allt mindre rörlig arbetsmarknad. Till del beror detta på bristande arbetskraftsbehov inom vissa sektorer, men till del beror det också på den nuvarande utformningen av arbetsrätten. Lagen om anställningsskydd (LAS) har i dagens arbetsmarknad två starka konsekvenser. För det första gör utformningen av lagen att färre företag vågar nyanställa arbetskraft. Många företag är osäkra om framtida tillväxt och lönsamhet och önskar därför inte hamna i en arbetsrättslig problematik kring eventuella uppsägningar. För det andra innebär lagen att individuella arbetstagare blir allt mindre benägna att söka nya jobb, dels eftersom de ofta sitter relativt tryggt på sin nuvarande plats (med lagen som stöd), och dels eftersom färre företag då nyanställer. Följden av både dessa resultat blir en mindre rörlig arbetsmarknad, vilket i sin tur hindrar företag från att växa som det pressar ner arbetstagarnas löner. Värst drabbade av LAS är de unga. Lagen om anställningsskydd gör att många ungdomar har svårt att ens få in en fot på nuvarande arbetsmarknad. Alliansregeringen tar ungdomsutanförskapet på allvar och agerar kraftfullt. En halvering av arbetsgivaravgifter för unga mellan trädde i kraft , och nya satsningar innebär en arbetsgivaravgift på för alla ungdomar . Tanken är rätt, likaså åtgärderna. Ingen människa kan påbörja ett nytt jobb och bidra med allt , och arbetsgivare måste ofta ägna både tid och pengar åt att introducera en ny medarbetare. Väger man upp sådana kostnader med sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar skapas en morot för att vilja anställa just dem. Att våra unga dessutom oftast är mer angelägna att skyndsamt lära sig sin nya roll och anpassa sig till arbetets krav och karaktär gör det ännu attraktivare. Vill man ytterligare stärka ungdomarnas ställning och attraktionskraft på arbetsmarknaden måste man även kunna påverka arbetsrätten. Den nuvarande utformningen av arbetsrätten resulterar i en mindre rörlig arbetsmarknad med negativa konsekvenser för såväl tillväxt, företagsamhet som löner. Fortsatt god tillväxt i landet är beroende av en mer rörlig och flexibel arbetsmarknad. Därför bör möjligheterna utökas att se över lagen om anställningsskydd.
mot · GX02A332 · 2009-09-28 00:00:00 — Fackets vetorätt mot underentreprenörer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fackets vetorätt i MBL. I lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) finns en regel som innebär att arbetsgivare som planerar att låta en underentreprenör utföra ett visst arbete för sin räkning ska förhandla med facket innan beslut fattas. Enligt 3940§§ i lagen har de fackliga organisationerna även möjlighet att i vissa fall genom veto hindra arbetsgivaren att anlita en entreprenör. För att kunna utnyttja sin vetorätt ska facket göra en bedömning av om entreprenaden kan förväntas bryta mot lag, kollektivavtal eller på annat sätt strida mot det som är allmänt vedertaget inom avtalsområdet. Denna vetorätt och den tillämpning som den ger möjlighet till har fått orimliga konsekvenser för många mindre företag. Vetorätten har främst kommit att användas mot företag som saknar kollektivavtal. Det är dessutom principiellt oriktigt att fackliga organisationer getts mandat att övervaka och bedöma att lagar följs. Eventuella brott mot lagar ska självklart beivras genom normalt rättsligt förfarande. Men möjligheten att anlita underentreprenörer ska varje företag själv ha rätt att besluta om utifrån affärsmässiga grunder. Den arbetsgivare som inte vill ta strid mot facket tvingas anlita företag med kollektivavtal. Lagen har även kommit att utgöra en begränsning av etableringsfriheten eftersom den hindrar en sund konkurrens och försvårar för nyetableringar. En förutsättning för ett småföretagarvänligt klimat och en dynamisk tillväxt är att konkurrensen fungerar och etableringsfrihet underlättas. De fackliga organisationernas vetorätt i MBL bör därför avskaffas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02A333 · 2009-09-28 00:00:00 — Proportionalitetsregel som begränsning av konflikträtten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en proportionalitetsregel som begränsar konflikträtten. Det är små och medelstora företag som i hög grad kommer att stå för tillväxt och ökning av arbetstillfällen i . Småföretagandet måste därför stimuleras genom att hinder undanröjs. En stridsåtgärd vid konflikt på arbetsmarknaden måste vara rimlig i förhållande till sitt syfte och de skador som åsamkas företagen och tredje man. Det är inte rimligt att stora fackföreningar kan vidta, eller hota med att vidta, stridsåtgärder mot företag som har lite att sätta mot och mycket att förlora. Inte heller är det rimligt att andra fackförbund kan ansluta till en blockad i så kallade sympatiåtgärder. Sympati för vem, kan man fråga sig när man minns ett antal blockad mot salladsbaren i eller flera blockad mot tre småföretag i , för att bara nämna några exempel på hur dagens regler fungerar, där stridsåtgärder och sympatiåtgärder får tas mot företag som inte vill ansluta sig till standardvillkoren. Detta främjar inte entreprenörskap och småföretagande. I svensk konflikträtt behöver det därför införas en proportionalitetsregel som begränsar rätten för strids- och sympatiåtgärder. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02A334 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort möjligheten till strids- och sympatiåtgärder mot företag när den enda anledningen är att de inte har kollektivavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stridsåtgärder mot tredje part inte ska vara tillåtna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kollektivavtal inte får vara ett krav vid offentlig upphandling.1 1 Yrkande 3 hänvisat till FiU. Hinder för småföretagande behöver undanröjas och utvecklingskraften i de små och medelstora företagen behöver underlättas. Avtalsfrihet och företagsspecifika lösningar är bättre lösningar än en och samma standardmodell för alla, med krav på anslutning till kollektivavtal och möjlighet till orimliga stridsåtgärder mot det företag som inte ansluter till kollektivet. Företag och anställda som valt att teckna individuella anställningsavtal kan utsättas för stridsåtgärder bara av den anledningen, oavsett om man kommit överens om bättre, lika eller sämre villkor än branschens kollektivavtal. Kollektivavtalen ger de fackliga organisationerna ekonomiska fördelar i form av extraavgifter av olika slag (granskningsavgifter, mätningsavgifter) som kopplas till lönesumman i vissa branscher, vilket gör det angeläget för facken att så många företag som möjligt ansluter till kollektivavtalen. Men valet att teckna kollektivavtal eller inte ska vara frivilligt inte något som en facklig organisation kan tvinga på ett företag och dess medarbetare. En fackförening ska inte, under hot om stridsåtgärd och sympatiåtgärd, kunna kräva att ett företag ansluter sig till ett kollektivavtal. Möjligheten till blockad mot företag för att tvinga fram kollektivavtal måste tas bort. Inte heller ska stridsåtgärd mot tredje part, som inte har med en konflikt att göra, vara tillåten. Avtal med fackförbund ska inte heller få vara ett krav vid offentlig upphandling då utestängs många små företag från offentliga kontrakt. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02A337 · 2009-09-28 00:00:00 — Snabbare stöd till unga som söker arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att unga arbetslösa ska ha rätt till jobbsökarstöd från dag ett. Oavsett konjunkturläge så har ungdomsarbetslösheten i länge legat på en hög nivå i ett EU-perspektiv. I det kärva läge som råder på den svenska arbetsmarknaden riskerar alltfler unga att få svårt att hitta ett arbete. Reglerna för att unga ska få tillgång till aktiva åtgärder på Arbetsförmedlingen har tolkats som att åtgärder kan sättas in först efter , men regeringen har tydliggjort att åtgärder ska kunna sättas in . Regelverket behöver dock göras ännu flexiblare så att arbetsförmedlarna kan försöka fånga upp de unga som har svårt att få fäste på arbetsmarknaden. Det kan handla om att erbjuda dem arbetspraktik, utbildning eller kurs i att starta och driva eget företag. Jobbcoachning ska vara det första steget på Arbetsförmedlingen, men unga med dåliga möjligheter att få jobb måste också kunna få tillgång till utbildning och andra åtgärder snabbare . Unga arbetslösa ska därför ha rätt till jobbsökarstöd från dag ett. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02A346 · 2009-09-23 00:00:00 — Tremånadersregeln i jobbgarantin för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa tremånadersregeln i jobbgarantin för unga. Ungdomsarbetslösheten i är en av de högsta i . Det är förödande för en ung människa att behöva börja sitt vuxenliv med arbetslöshet, och det blir dubbelt illa när unga människor tvingas till passivitet. Regeringens förordning som reglerar hur unga arbetslösa ska erbjudas aktiva arbetsmarknadsinsatser innebär att de unga i praktiken får vänta på aktiva insatser från Arbetsförmedlingen. Unga upp till skrivs in i den så kallade jobbgarantin efter tre månaders arbetslöshet. De aktiviteter som då främst erbjuds är kartläggning och coachning. Först kan de i normalfallet erbjudas aktiva insatser i form av praktik eller utbildning. I det nuvarande allvarliga arbetsmarknadsläget med en rekordhög ungdomsarbetslöshet är det nödvändigt att arbetslösa ungdomar i ett tidigt skede erbjuds aktiva insatser som leder till jobb. Därför är det rimligt att den passiviserande tremånadersregeln avskaffas.
mot · GX02A361 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa sanktioner mot arbetsgivare som vägrar att utfärda eller kräver ekonomisk ersättning för att utfärda arbetsgivarintyg. Det är arbetsgivarens skyldighet att lämna arbetsgivarintyg till den som blir uppsagd (47§ lagen om arbetslöshetsersättning). Trots att lagstiftningen och ansvaret är tydliga när det gäller arbetsgivarintyg vid uppsägning så är det en ganska besvärlig process att få ut sitt intyg . Det finns flera exempel där arbetsgivare har slarvat med arbetsgivarintyget, vilket lett till att utbetalningen av a-kasseersättningen försenats kraftigt. För de flesta som blir uppsagda är detta ett stort ekonomiskt problem. Det finns också exempel där vissa arbetsgivare till och med fakturerar skriva ut arbetsgivarintyg. De sanktioner som finns i lagstiftningen är möjligheten att väcka talan mot sin f.d. arbetsgivare. Det är emellertid en ganska omständlig och tidsödande process som innebär att den enskilde riskerar att hamna i ekonomiska svårigheter. I många fall är det dessutom så att arbetsgivarens försumlighet inte bedöms ha lett till en sådan ekonomisk skada så att skadestånd beviljas. För att öka pressen på arbetsgivarna att fullfölja sina skyldigheter men också göra det enklare för den som blir arbetslös, bör man överväga att införa en form av vitesförfarande. Det skulle förenkla och snabba på processen. Regeringen bör se över möjligheterna att införa sanktioner mot arbetsgivare som vägrar att eller kräver ekonomisk ersättning för att fylla i arbetsgivarintyg.
mot · GX02A366 · 2009-09-30 00:00:00 — Fackligt förtroendearbete och a-kasseersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fackligt förtroendearbete och a-kasseersättning. Nuvarande system för kvalificering till ersättning i a-kassesystemet är orättvist. Om en person jobbar som facklig förtroendeperson räknas inte som arbete och således är inte grundande för ersättning från a-kassa. Att engagera sig fackligt till förmån för sina arbetskamrater är ett viktigt förtroendeuppdrag. Alla ska kunna ha samma förutsättningar att kunna engagera sig fackligt och politiskt utan att bestraffas med sanktioner enligt ovan. Att engagera sig till förmån för kollektivet skall inte ge andra fördelar än de som finns reglerade i lagar och avtal. Engagemanget skall inte heller ge nackdelar som kränker och sänker rätten till en jämlik ersättning vid eventuell arbetslöshet. Enligt nuvarande regler har man gjort skillnad på arbete och arbete. Om man som förtroendeman gör uppdrag för facket och får lön för detta får man ändå inte räkna denna del av inkomsten som a-kassegrundande. Vad är skillnaden? Vi anser att den nuvarande lagstiftningen måste ses över så att fackligt förtroendearbete kvalificerar till a-kasseersättning.
mot · GX02A369 · 2009-09-30 00:00:00 — Strategi för en nollvision på arbetsmiljöområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad strategi med insatser för en nollvision på arbetsmiljöområdet. I ett välfärdssamhälle bör målet vara att inga löntagare ska skadas, bli sjuka eller avlida på grund av sitt arbete. Därför är det inte acceptabelt att över 100000 löntagare skadas på sina arbetsplatser. behöver därför öka ambitionerna på arbetsmiljöområdet. Jag anser att det behövs en nollvision på arbetsmiljöområdet. Även om generellt ligger långt framme när det gäller att skapa en god arbetsmiljö genom en kombination av fackliga insatser och lagstiftning så finns det tydliga tecken på att det förebyggande arbetet är på väg ner. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde har bland annat antalet inspektioner minskat och det finns färre inspektörer. nedskärningar på arbetsmiljöområdet kommer att leda till att arbetsmiljön blir sämre och att en nollvision blir alltmer utopisk. Nedläggningen av och de kraftiga nedskärningarna vid riskerar att allvarligt skada arbetsmiljöarbetet och därmed arbetstagarnas liv och hälsa. Man kan också konstatera att det ekonomiska stödet för utbildning av skyddsombud har tagits bort. Med nedläggningen av försvann en viktig arena för forskning, utbildning och kunskapsspridning. Ett unikt om arbetsmiljöfrågor slås helt sonika sönder. Det krävs en bättre politik för att vi ska kunna närma oss målet om att ingen ska skadas, bli sjuk eller avlida på jobbet. Det krävs fler inspektioner, ökade insatser för utbildning och ny forskning för att komma tillrätta med problemen. Sådana insatser bör samlas i en ny strategi för nollvision på arbetsmiljöområdet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02A380 · 2009-09-30 00:00:00 — Strategi för att sänka ungdomsarbetslösheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission med uppdrag att ta fram en strategi för hur ska kunna sänka ungdomsarbetslösheten. Precis som många andra länder har en högre arbetslöshet bland unga än bland äldre. som EU-ländernas ungdomsarbetslöshet i snitt har sjunkit så har dock ökat . I EU-länderna är den genomsnittliga arbetslösheten bland ungdomar i åldern . Den högsta ungdomsarbetslösheten har och den lägsta har . ligger långt över medel och har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i EU av arbetskraften. Räknat i antal personer är ungefär 202 000 svenskar i åldrarna arbetslösa enligt den officiella arbetslöshetsstatistiken. Dessa höga siffror kan inte enbart skyllas på det faktum att vi befinner oss i en lågkonjunktur, utan vi har haft höga siffror för ungdomsarbetslösheten i länge, även under de perioder då vi har befunnit oss i högkonjunkturer. Det är därför viktigt att ta krafttag för att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten och ta sikte på strukturella faktorer som har påverkan. Erfarenheter från andra länder visar att lönestrukturen, lagstiftningen på arbetsmarknaden och institutionaliserade länkar mellan utbildning och arbetsmarknad har stor betydelse för ungdomars etableringsmöjligheter på arbetsmarknaden. Flera svenska och internationella studier pekar på att effektiva program riktade mot ungdomar bör ha nära anknytning till den lokala arbetsmarknaden. Vidare har det tydligt framkommit att de arbetsmarknadspolitiska programmen bör innehålla en lämplig blandning av teoretisk utbildning, yrkeskunskaper och praktik. Trots att ungdomar dominerar arbetslöshetsstatistiken har det inte fått någon generell påverkan på den svenska arbetslöshetspolitiken. Tvärtom har ungdomarnas andel av de totala arbetsmarknadspolitiska programmen understigit de ungas andel av den öppna arbetslösheten. Regeringen borde därför se över möjligheten att införa en kommission som får i uppdrag att ta fram en strategi för hur ska kunna sänka ungdomsarbetslösheten. Detta är av yttersta vikt för nuvarande och kommande generationers möjligheter att komma in och etablera sig på arbetsmarknaden, och därmed bidra till ett med hög ekonomisk tillväxt och lågt utanförskap.
mot · GX02A4 · 2009-09-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:4 En förenklad semesterlag, m.m. beslutar att avslå propositionens förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480). beslutar att avslå propositionens förslag till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262). beslutar att avslå propositionens förslag till lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete. Ambitionen att förenkla semesterlagen är god, men vi anser inte att de förändringar som föreslås verkligen innebär en förenkling. Propositionen framstår som ett hafsverk av regeringen där de sammantagna fördelarna saknas för såväl arbetstagare som arbetsgivare. På en punkt innebär förslaget tydliga nackdelar för en grupp arbetstagare, nämligen långtidssjukskrivna. Vi socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister reagerar särskilt starkt på förslaget att frånvaro på grund av sjukdom eller arbetsskada upphör att vara semestergrundande om frånvaron är långvarig. De marginella förbättringar som förslaget innebär för arbetsgivare uppväger inte de betydande försämringar som förslaget innebär för arbetstagare. Förslaget drabbar långtidssjukskrivna som redan befinner sig i en utsatt situation, och kvinnor eftersom de i större utsträckning är sjukskrivna på hel- eller deltid. Vi är också kritiska till att en genomarbetad jämställdhetsanalys saknas och menar att en sådan bör presenteras innan förslag kan genomföras.
mot · GX02A435 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att undersöka grunden för beräkning av arbetlöshetsersättningen. beräknas normalarbetstid och dagpenning utifrån en genomsnittlig arbetstid under en ramtid . kunde arbetsvillkoret uppfyllas . Denna förändring medför att en person som har en vikarieanställning på heltid får sin intjänade lön utslagen på om personen inte lyckas hitta ett nytt jobb under den återstående ramtiden vilket påverkar ersättningsnivån. I detta fall reducerades a-kasseersättningen eftersom man räknar om den baserat på den lön personen har haft på sitt vikariat. Det finns dock en skyddsregel för den som uppfyller nytt arbetsvillkor , se 27 a § . Den nya beräkningsgrunden kan i en del fall leda till för samhället oönskade effekter. Exempelvis kan en person som tidigare haft en hyggligt bra a-kasseersättning, undvika att ta ett jobb som varar mindre än för att inte riskera att få en lägre ersättning än innan. För att undvika inlåsningseffekter som denna vore det önskvärt att se över förutsättningarna för att undersöka möjliga alternativ för att undvika dessa oönskade effekter för både samhälle och individ, som arbetslinjen bevaras.
mot · GX02C201 · 2009-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett tillägg i namnlagen. Allt fler personer erbjuds skyddsåtgärder på grund av hot, förföljelse eller annat. Den kraftfullaste åtgärden är att den hotade hos kan ansöka om fingerat namn och personuppgifter. Endast då hotbilden är extrem tillåter samhället att en person gömmer sig bakom en ny identitet. En förutsättning är också att kvarskrivningsskyddet inte fungerat så att t.ex. boendeadressen blivit röjd. Namnlagen anger tydligt att det vid fingerat namn gäller ett namn som är nytt, och därigenom blir den hotades efternamn unikt. Om det finns särskilda skäl kan man ansöka om att ta sin mors eller fars förnamn med ändelsen -son I övrigt kan byte till ett efternamn som någon annan redan bär ske endast om det finns synnerliga skäl som i varje enskilt fall prövas av PRV:s jurist. När hotet är så allvarligt att namnbyte krävs borde det med automatik vara möjligt att också få välja fritt bland de vanligaste efternamnen. Skyddsbehovet talar för att detta bör göras till huvudregel för hotade kvinnor eftersom alternativet med ändelsen -dotter ofta ger ett lika spårbart efternamn då föräldrarnas förnamn som regel är känt. Med en sådan ändring i namnlagen blir det svårare att spåra den som lever under hot, eftersom namnet inte väcker uppmärksamhet. Den hotade kan enklare försvinna i mängden av exempelvis eller istället för att bära ett efternamn som man är ensam om i hela landet. Våra tio vanligaste namn är namn som har sådan omfattning att de inte går att härleda till en särskild släkt, och ingen torde därför ha något emot en sådan namnreform som ökar tryggheten för den som lever under hot.