mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — Nedan redovisas de intervall för multiplikatorer som den amerikanska kongressens budgetkontor (CBO) använder:95 Tabell 12 Policy Multipliers: The Cumulative Impact on GDP over Several Quarters of Various Policy Option Purchases of Goods and Services by the Federal Government Transfers to State and Local Governments for Infrastructure Transfers to State and Local Governments Not for Infrastructure Two-Year Tax Cuts for Lower- and Middle-Income People One-Year Tax Cuts for Higher-Income People Källa: Congressional Budget Office. Note: For each option, the figures shown are a range of multipliers, that is, the cumulative change in gross domestic product over several quarters, measured in dollars, per dollar of additional spending or reduction in taxes. Som framgår av tabellen ger olika typer av offentliga investeringar och konsumtion de största positiva effekterna på BNP. Även transfereringar till hushållen har god effekt. Skattesänkningar ger däremot inte speciellt mycket för pengarna. I synnerhet inte när skattesänkningarna går till personer i de högre inkomstskikten. Regeringen har ju som tidigare nämnts sänkt skatterna med . Av dessa har 75 miljarder gått till det s.k. förvärvsavdraget, där ca 2/3 av skattesänkningarna har gått till den tredjedel som har de högsta inkomsterna. Att utredningstjänstens resultat visade att förra budgetalternativ resulterade i betydligt högre BNP och lägre arbetslöshet var med andra ord inte förvånande. 5.8.2Sysselsättningseffekter och finanspolitisk inriktning Den svenska ekonomin befinner som alla vet i en djup lågkonjunktur. Krisen beror på att efterfrågan i samhället fallit dramatiskt.96 Regeringens egna siffror visar på att efterfrågebortfall kommer att resultera i ett sammantaget produktionsbortfall97 under 20092011 med ca 550 miljarder kronor.98 Arbetslösheten beräknas till och bedöms stiga till . Behovet av finanspolitiska efterfrågestimulanser är således stor. Regeringen har efter finanskrisens utbrott varit dels katastrofalt passiv, vilket vi utvecklar närmare under avsnitt 4.5, dels haft en synnerligen ineffektiv inriktning av sin finanspolitik. Utöver välbehövliga, men sent påkomna, tillskott till kommunsektorn har det mesta handlat om ökade volymer i högst ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program samt skattesänkningar med mycket begränsad finanspolitisk effekt. visar i denna budgetmotion på en radikalt annorlunda finanspolitisk inriktning jämfört med den borgerliga regeringens ekonomiska politik. Två kriterier är centrala för utformningen av en välavvägd finanspolitik i dagens läge. För det första måste storleken på de finanspolitiska stimulanserna vara tillräckligt omfattande för att så långt som möjligt täcka upp för efterfrågebortfallet. För det andra, och kanske än viktigare, måste inriktningen på de finanspolitiska förslagen vara utformade på ett sätt som ger störst effekt för pengarna. budgetförslag innebär att vi för en mer expansiv finanspolitik jämfört med regeringen 20102012, se vidare kapitel 10. Men den avgjort största skillnaden mot regeringens ekonomiska politik är att finanspolitik har en helt annan inriktning. Precis som i vår förra budgetmotion har mer av offentliga investeringar jämfört med regeringen. Detsamma gäller i ännu högre grad för det som t.o.m. regeringen erkänner är den mest effektiva finanspolitiska åtgärden, anslagen till kommunsektorn. I tabell 13 nedan redovisas några av finanspolitiska stimulansförslag.99 Tabell 13 Några av finanspolitiska stimulansförslag Generella statsbidrag till kommunsektorn Tillfälligt konjunkturstöd till kommunsektorn Nedsatta arbetsgivaravgifter för 1:a anställd Baserat på de förslag vi lägger i denna budget, analys av vår förra budget samt våra egna beräkningar bedömer vi att vår budgetmotion leder till att antalet sysselsatta blir ca 40000 personer högre jämfört med regeringens politik. visar våra beräkningar att sysselsättningen blir ca 60000 högre jämfört med budgetpropositionen. Våra bedömningar är förmodligen i underkant. I budgetpropositionen bedömde regeringen att dess dåvarande jobbskatteavdrag på varaktigt skulle öka sysselsättningen med 70000 personer.101 Detta påstående saknar med all sannolikhet någon som helst saklig grund. senaste beräkningar visar att den s.k. jämviktsarbetslösheten102 kontinuerligt har stigit sedan regeringen kom till makten, se diagram 2 under avsnitt 4.3). Om jobbskatteavdraget varaktigt höjer sysselsättningen med 70000 personer borde jämviktsarbetslösheten falla, inte stiga. Men om vi ändå antar att regeringens dåvarande jobbskatteavdrag på skapar 70000 jobb, innebär detta att kostnaden för varje nytt jobb blir . Detta kan t.ex. ställas mot att öka anslagen till kommunerna, vilket gör. har i ett pm visat att den statsfinansiella nettokostnaden för varje nytt jobb i kommunsektorn är ca 200000 kronor.103 Detta innebär, även om vi köper regeringens fullständigt osannolika bedömning av jobbskatteavdragets sysselsättningseffekter, att sysselsättningseffekten av ökade anslag till kommunerna är mer än fyra gånger så effektivt jämfört med regeringens jobbskatteavdrag. Med tanke på att anslag till kommunsektorn är högre än regeringens och 20 respektive högre så tror vi att vår bedömning av sysselsättningseffekterna av politik kontra regeringens är i underkant. 6En politik för minskad segregation och utestängning Före valet använde de borgerliga allianspartierna mycket tid och kraft för att kritisera integrationspolitikens misslyckande. Man kan konstatera att inte mycket har hänt . I stort sett har regeringen endast ägnat sig åt att lägga ner , omorganiserat, tillsatt utredningar vars resultat inte blivit till förslag. Man har valt att slopa stöd för viktig verksamhet i arbetet mot rasism och diskriminering i då rasistiska partier växer sig allt starkare. Det enda som hörs är egentligen symbolpolitik. ökar klyftorna och orättvisorna. En allt större andel av landets fattiga har utländsk bakgrund. Medellönen för anställda födda utomlands i genomsnitt lägre än för anställda födda i . Barnfattigdomen i områden med hög andel personer med utländsk bakgrund, som eller , är mer än fem gånger så hög som i landet som helhet. Dessutom ökar klyftorna när det gäller tillgång och kvalitet inom den svenska hälso- och sjukvården till utlandsföddas nackdel jämfört med befolkningen i övrigt. Regeringens politik förstärker dessa skillnader. En del blir rikare och får mer makt medan andra hålls utanför och förblir maktlösa. Konsekvenserna avspeglas tydligt på arbetsmarknaden och i boendet och framträder påtagligt i takt med att orättvisorna ökar vad gäller tillgången till välfärdstjänster som bra skola, sjukvård och service. När välfärden skrotas och privatiseringarna ökar slår det särskilt hårt mot människor som redan är utsatta. som resurser genom vårdvalsreformer och utförsäljning av allmännyttan dras från områden där behoven är som störst, inriktas regeringens politik tydligt på att stärka de ekonomiska förutsättningarna hos redan välbemedlade. står för ett i grunden annat alternativ. Vi vet att det som krävs är en kraftfull generell politik för ökad välfärd och minskade klyftor och kraftfulla åtgärder för att bekämpa diskriminering. I detta sammanhang är det nödvändigt att se att regeringens generella politik motverkar integration. Regeringens jobbpolitik riskerar att leda in människor på sidospår bort från rätten till lika villkor på den reguljära arbetsmarknaden. Med fler otrygga visstidsanställningar, skattesubventionerade hushållsnära tjänster och arbetskraftsinvandring helt på arbetsgivarnas villkor utvecklas en arbetsmarknad särskilt anpassad för att unga, nyanlända och personer med utländsk bakgrund ska pressas in i ett B-lag på arbetsmarknaden med sämre löner och arbetsvillkor. vill istället bryta utvecklingen och föra en politik för allas rätt till arbete. Hopplöshet och sysslolöshet måste vändas till framtidstro och ökat deltagande i samhället. Det som krävs är att våra gemensamma krafter på allvar inriktas på att för det första ge även unga människor rätt till trygga jobb med goda arbetsvillkor. Vi redogör för våra förslag ovan och i våra särskilda motioner om arbetsmarknadspolitik och flyktingmottagande. Inom skol- och utbildningspolitiken har utsorteringsmekanismerna blivit utmärkande för regeringens politik. Dessutom är det ett faktum att de skattefinansierade privatskolorna, liksom de konfessionella och etniska skolorna, hindrar utvecklingen av skolan som en mötesplats för barn och elever med olika bakgrund och erfarenheter och har kraftigt bidragit till att öka klassklyftorna och förstärka den etniska segregationen. Den offentliga skolan har dränerats på resurser och motiverade elever. vill istället stärka kvaliteten och kunskapsnivån i den offentliga skolan och ge alla elever samma rätt och tillgång till kunskap. Med satsningarna i vårt budgetalternativ räknar vi med fler anställda lärare och annan personal i skolan och fritidshemmen. Vi vill stärka alla barns rätt till en likvärdig skola och kommer att bekämpa utvecklingen mot regeringens sorteringsskola. Vi motsätter oss kraftigt utbredningen av fristående skolor. Även regeringens bostadspolitik förstärker tydligt segregation och utestängning. Regeringen tycks medvetet driva en politik för att utrota hyresrätten som boendeform och urholka allmännyttan. Genom avskaffat räntebidrag och investeringsstöd byggs allt färre hyresrätter. Allvarligast är minskningen i storstäderna. Eftersom man dessutom avskaffat stopplagen är det nu fritt fram för kommuner att sälja ut allmännyttans hyresrätter. Denna politik missgynnar låginkomsttagare och personer med utländsk bakgrund som inte har råd och möjlighet att köpa sin bostad. De riskerar att för resten av livet få hålla tillgodo med trångboddhet och undermåliga lägenheter. vill istället föra en offensiv social bostadspolitik. Detta kräver ett motverkande av marknadshyror, satsningar på hyresrätten som upplåtelseform och på en stark och aktiv allmännytta. Genom våra satsningar på bostadsbyggande ger vi förutsättningar för att bygga 20000 hyresrätter . Detta skulle göra stora skillnader vad gäller beståndet av billiga hyresrätter framför allt i storstadsområdena. Vi avsätter också medel för att genomföra de omfattande upprustningssatsningar i landets miljonprogramsområden som är nödvändiga. Alla har rätt till värdiga boendevillkor med rimliga hyror. vill också genomföra omfattande förändringar när det gäller flyktingmottagandet. finns det rika och välmående kommuner som inte tar emot några eller väldigt få flyktingar. är situationen på vissa håll mycket pressad både när det gäller boendevillkor och möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta sätter upp svåra hinder för människors fortsatta möjligheter i . Vi vill införa en lagstiftning som gör samtliga kommuner skyldiga att tillhandahålla flyktingmottagande. Vad detta åtagande innebär vad gäller introduktionsinsatser, sfi-utbildning, praktik, validering, rehabilitering, bostäder och så vidare vill vi ska tydliggöras och preciseras i en särskild förordning. För att stärka kvaliteten på flyktingmottagandet vill vi också höja schablonersättningen så att kommunerna ges de förutsättningar som krävs för att fullgöra sitt ansvar. Vi vill också införa en fastställd introduktionsersättning till individen som ska likna lön. Vi vill vidare skärpa arbetsförmedlingens och de kommunala arbetsmarknadsenheternas ansvar i arbetet med etableringen av nyanlända på arbetsmarkanden. Vi vill också rikta ett särskilt anställningsstöd för nyanlända . anser att vi ska ha en solidarisk sjukförsäkring. Enligt regeringens budgetproposition beräknas 54000 personer bli utförsäkrade till följd av de nya reglerna. Den så kallade rehabiliteringskedjan är i själva verket en utsorteringskedja. avvisar de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen. Syftet med regeringens försämringar är att göra miljardbesparingar på sjukförsäkringen och pressa ner reservationslönerna genom att öka antalet sjuka arbetslösa. Att förbättra sjukförsäkringen måste vara en prioriterad uppgift för varje politiskt parti som värnar om den generella välfärden. I vår budgetmotion föreslår vi att taket i sjukförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Dessutom föreslår vi att ersättningsnivån höjs till genom att vi slopar den särskilda beräkningsgrunden SIG x 0,97. Vi avsätter också medel för att höja ersättningsnivån med sjukpenning från . Vidare avsätter vi medel på anslaget för sjukpenning för att slopa sjuklöneansvaret för små företag. Vi föreslår dessutom en höjning av ersättningsnivån för sjuk- och aktivitetsersättning från . Alla förbättringar i sjukförsäkring måste enligt göras med den generella välfärden som utgångspunkt. Inkomstbortfallsprincipen måste stärkas för att alla ska tjäna på den solidariskt finansierade sjukförsäkringen. Men det räcker inte med att återställa de försämringar som regeringen genomfört. Vi vill stärka rätten och tillgången till medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. Vi anser att den behandlande läkarens roll måste stärkas. I vår motion om sjukförsäkringen föreslår vi därför att systemet med försäkringsmedicinska rådgivare ska avskaffas. För att upprätthålla grunden för socialförsäkringssystemet så måste även alla människors rätt till arbete garanteras och möjligheterna att komma tillbaka efter en sjukskrivning förbättras. Problemet är dock att få arbetsgivare vill anställa personer som varit långtidssjukskrivna. Detta måste avhjälpas genom att rätten till arbete stärks och maktrelationerna på arbetsmarknaden förändras. Ohälsotalet sjunker nu i snabb takt, men allt tyder på att människor hamnar i kläm. Det räcker inte med att minska ohälsotalet vi måste också minska ohälsan. Utsorteringen i arbetslivet är påfallande och undermåliga arbetsmiljöer sliter ut människor . Det förebyggande arbetsmiljöarbetet och arbetsgivarnas incitament att upprätthålla en god arbetsmiljö måste därför förstärkas. Regeringen meddelar i budgetpropositionen att man avser att tillsätta en socialförsäkringsutredning som ska se över hela socialförsäkringssystemet. Risken är att det blir med pensionssystemet som förebild: en sjukförsäkring fristående från statsbudgeten, rakare rör mellan inbetalda avgifter och erhållna ersättningar, differentierade avgifter beroende på risk och så vidare. kommer att bekämpa ett sådant systemskifte i socialförsäkringen. Det svenska socialförsäkringssystemet är i grund och botten genialiskt ur fördelningssynpunkt, både ur ett feministiskt perspektiv och ur ett jämlikhetsperspektiv. Det som krävs för att upprätthålla systemet är att alla människors rätt till arbete tillgodoses. 8Höjda garantipensioner och höjt underhållsstöd Pensionssystemets konstruktion innebär att de orättvisor som finns på arbetsmarknaden och i samhällslivet överförs i den framtida pensionen. De grupper som förlorar mest på pensionssystemet, där livsinkomstprincipen är bärande, är LO-arbetare och kvinnor. Vi vill ersätta det nuvarande pensionssystemet med ett reformerat ATP-system. Genom sänkt prisbasbelopp minskas även pensionen 2010. Av totalt cirka 1,8 miljoner pensionärer har cirka 760 000 garantipension, de flesta i kombination med tilläggspension. För dessa pensionärer minskar pensionen mellan . Exempelvis blir den högsta garantipensionen för den som är ogift och född eller tidigare /2010 (jämfört med för årskiftet 2008/2009). För att förbättra situationen på kort sikt vill vi höja garantipensionen stegvis med . Vidare vill vi höja bostadstillägget för både pensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning till 95procent och inkomsttaket för personer med sjuk- och aktivitetsersättning till . Vi vill också se över fribeloppsreglerna i bostadstillägget. Regeringens orättvisa skattesänkningar har medfört att arbetslösa, sjuka, småbarnsföräldrar och pensionärer betalar mer i skatt för samma inkomst som förvärvsarbetande. Ett förhållningssätt som diskriminerar stora grupper i skattesystemet. Med regeringens skatteförslag blir pensionärerna fortfarande diskriminerade i skattesystemet. vill liksom pensionärsorganisationerna ha lika skatt för lika inkomst och föreslår i stället höjda garantipensioner, höjt bostadstillägg och ett mer progressivt skattesystem. De orättvisa villkoren på arbetsmarknaden som förstärks med regeringens politik, slår hårt mot ensamstående kvinnor med barn. Ett sätt att stärka denna grupp ekonomiskt är att stärka underhållsstödet. Vi vill därför höja underhållsstödet med och värdesäkra det genom att knyta det till prisbasbeloppet. Vi vill också att en regeländring ska göras så att barn i familjer som lever med försörjningsstöd också ska omfattas av generella barnbidragshöjningar. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, omfördela resurser och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar ska finansieras via skatterna. Vi vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnor och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. På har regeringen genomfört stora skattesänkningar. Det innebär ett systemskifte på skatteområdet som det har bidragit till att urholka skattebaserna. I och med det minskas möjligheterna till en rättvis fördelning av ekonomiska resurser och möjligheterna till välfärdssatsningar begränsas. Regeringens skattesänkningar har varit ineffektiva och orättvisa. Man har skapat en växande klyfta i beskattningen mellan olika grupper i samhället. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare och förmögna som arbetslösa, sjuka och pensionärer står för finansieringen. En analys från visar att de med högst inkomster har fått större inkomstförstärkningar än vad de av svenska folket som har de lägsta inkomsterna har fått tillsammans. Dessutom visar vi i diagram nedan hur regeringens samtliga skattesänkningar fördelats mellan olika inkomstgrupper. Diagram 22 Skatteförändringar kvinnor/män104 Viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på till exempel vård och äldreomsorg, en bra skola och så vidare. En majoritet av svenska folket har också klart och tydligt sagt ifrån att man är emot att låna pengar till skattesänkningar, som regeringen gjort. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet och föreslår därför höjd skatt vid framför allt högre inkomster. är kritiskt till regeringens jobbskatteavdrag som vi visat ovan i första hand ger större skattesänkningar vid högre inkomster. Med inkomstskatteförslag kommer nya grupper, som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag, att få skattesänkningar. Det gäller till exempel pensionärer och människor som har sjuk- eller arbetslöshetsersättningar. Eftersom anser det viktigt att alla inkomster (löneinkomster, a-kassa, sjukersättning och pensioner) beskattas lika genomför vi förändringar i grundavdraget. Vi utgår ifrån att alla inkomster upp till en månadslön på (årsinkomst ) ska beskattas till samma nivå som gällde 2009 (efter införande av jobbskatteavdrag 1, 2 och 3). Därefter görs en stegvis avtrappning. Därtill ska läggas effekten av att säger nej till steg 4 i jobbskatteavdraget. Det innebär att människor med månadslön får en begränsad skattehöjning. I vårt förslag begränsas också möjligheten att göra grundavdrag vid högre inkomster. 9.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Den rödgröna oppositionens gemensamma mål är att utsläppen i bör minska till 2020 i förhållande till nivå. Målet avser de sektorer som inte ingår i EU:s system för utsläppshandel, dvs. transporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsbruk och vattenbruk samt delar av industrin. Klimatmålet ska genomföras i och ska inte omfatta åtgärder i andra länder. Till 2050 ska utsläppen av växthusgaser i reduceras med 90procent i förhållande till nivå. I den här budgetmotionen presenterar vi en för . Den innebär minskade utsläpp av växthusgaser och skapar många nya, gröna jobb (se kapitel 5.1). Tillsammans med Socialdemokraterna och de gröna föreslår vi exempelvis ett ROT-avdrag som ska utformas så att miljöåtgärder eller energibesparande åtgärder särskilt främjas. anser vi att det är nödvändigt att ta bort skattesubventioner till klimatstörande verksamhet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att slopa koldioxidskatten för anläggningar som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter. Systemet har inte varit tillräckligt miljöstyrande. vill se att utsläppen verkligen minskar innan skatten tas bort. Likaså vill regeringen ta bort skatten på avfallsförbränning. Vi menar att den bör vara kvar i avvaktan på en förutsättningslös och grundlig analys av mål- och medelseffektiviteten för avfallspolitiken. Priset på transporter ska inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader, menar . Vi behöver i större utsträckning försöka få över trafik från vägar till ekologiskt hållbara färdsätt. Bensinskatten är t.ex. ett mycket effektivt ekonomiskt styrmedel för att styra till transporter som är bättre för miljön. som vi vill höja drivmedelsskatter kompenserar vi i vår budgetmotion personer i glesbygd genom bl.a. ett riktat stöd till kollektivtrafik och sänkt fordonsskatt i glesbygd. var med och införde skatteväxling 2000. har växlats från ökad skatt på sådant som belastar miljön negativt till sänkt skatt på arbete och stöd till vissa stimulansåtgärder. Vi vill fortsätta att utveckla den gröna skatteväxlingen för att uppnå bästa möjliga fördelnings- och miljöpolitiska resultat. 9.4Skatt på företag och kapital vill eftersträva att så långt möjligt ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. anser vi att bolagsskatten ska vara och att sociala avgifter återställs till tidigare nivå. vill vi göra satsningar som främst riktar sig till mindre företag. Vi föreslår i första hand reduceringar av nivåer på arbetsgivaravgifter och egenavgifter som ger en mer gynnsam effekt för mindre företag jämfört med regeringens förslag. Vi vill minska småföretagens sjuklönekostnader. tog regeringen bort arbetsgivarnas medfinansieringsansvar, men det räcker inte. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro är genomsnittet, kan kostnaderna i samband med sjukfrånvaro innebära stora problem i det enskilda företaget. I årets budget föreslår regeringen en mindre sänkning av småföretagens sjuklönekostnader. Det är naturligtvis bra men vi har länge propagerat för ett mer långtgående förslag som innebär att sjuklönekostnaden slopas helt i företag med upp till tio anställda. Företagen avlastas ekonomiskt som risken för utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Stödet till forskning och utveckling ska utökas genom en skattereduktion som riktar sig till små och medelstora företag. Satsningarna blir avgörande för att ta till vara och vidareutveckla kompetens inför bl. a. miljö- och energiomställningen. föreslår även att förmögenhetsskatten återinförs men med ett reviderat förslag som innebär att fastigheter beskattas med en lägre procentsats jämfört med andra tillgångar. Förslaget beskrivs mer utförligt i en separat partimotion om skatter. 9.5Gemensamt förslag från s, mp och v: En ny rättvis rödgrön fastighetsskatt