ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N241 · 2009-09-24 00:00:00 — Ökade möjligheter för socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter för socialt företagande. Många har en dröm och en vilja att förverkliga sina idéer genom att starta ett eget företag. De flesta som startar ett företag gör det på det traditionella sättet som att t ex starta ett handelsbolag, men för en del är det steget för långt. Att ha en företagsform där det är möjligt för företagarna att tillsammans dela på ansvar, inflytande i ekonomiska frågor och arbetsuppgifter kan vara viktigt. och socialt entreprenörskap är ett sätt att skapa arbetstillfällen och tillfredsställa behov som varken den offentliga sektorn eller den privata marknaden tillgodoser. Socialt företagande är ett sätt att driva hållbara företag med medarbetarna och deras förutsättningar i centrum. För många av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, t ex på grund av funktionshinder, sjukdom eller tidigare missbruk, kan det sociala företagandet vara en väg in på arbetsmarknaden. I ett socialt företag kan man arbeta utifrån sina egna förutsättningar och vara delaktig i verksamheten. Det finns flera goda exempel på socialt företagande i vårt land, men tyvärr är det alltför ofta en alldeles för lång process att gå från ett utanförskap till att bli entreprenör. Det behövs god information och rådgivning om socialt företagande i hela landet. Det borde också vara möjligt att göra det enklare för människor att få lönebidrag och engagera sig i socialt företagande. Vi behöver se över alla sätt så att fler vill, vågar och kan starta och driva företag. Vi måste på alla sätt ge människor möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och bryta utanförskapet. Att ge ökade möjligheter för socialt företagande är ett sätt att lyckas med detta. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02N242 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av minerallagen för att pröva möjligheten att stärka det kommunala medinflytandet redan i prospekterings- och provborrningsskedet. I förekommer uran i många områden och det förekommer ofta tillsammans med andra grundämnen, t.ex. järn, koppar och guld. Eftersom är mineralrikt så är det många företag som prospekterar efter olika mineraler. I bl a Kumla kommun, Kvarntorpsområdet, finns ett stort intresse för att prospektera och provborra. Kvarntorpsområdet i Kumla är ett av landets mest miljöbelastade industriområden. har skifferbrytning och oljeframställning skett i området vilket lett till att stora områden är förorenade och sargade. Kumla kommun har , på ett mycket aktivt och framgångsrikt sätt, arbetat med att återställa och utveckla hela Kvarntorpsområdet. har det återigen funnits intresse att bryta skiffer i området. De berörda kommunerna i Sydnärke har kraftfullt visat sitt motstånd mot detta, men detta har inte hörsammats i processen. Det är viktigt, och vårt land har nytta av, att prospektering sker i eftersom det ger oss goda kunskaper om vår bergrund. Men att det tillåts i områden där marken är så väl undersökt som i t ex Kvarntorpsområdet är underligt. Området kring Östernärke är noga undersökt, vilket går att se då stora sår syns i det miljökänsliga området. Både natur och människor lever med den påverkan som tidigare ingrepp i området medfört. Det är mycket märkligt att nya ingrepp i miljön får och kan göras i redan hårt miljöbelastade områden. Vi behöver en lagstiftning där höga krav måste uppfyllas. Lagstiftningen ska ha ett kommunalt veto mot uranbrytning, mycket höga miljökrav och den ska ge berörda parter en stark ställning. Utifrån detta bör det göras en översyn av minerallagen för att pröva möjligheten att stärka det kommunala medinflytandet redan i prospekterings- och provborrningsskedet.
mot · GX02N244 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om behovet av strategisk forskning angående förändringar i nuvarande patentsystem. Patentfrågor har varit föremål för diskussion både i samband med Pirate och i samband med utvecklingen av nya mycket dyra läkemedel. Diskussionen har bl.a. rört frågan om huruvida det skydd som innehavaren av ett patent får är alltför omfattande och om det står i konflikt med andra särskilt skyddsvärda samhällsintressen. Etiska frågor som integritet och risken för diskriminering har även väckts i dessa sammanhang. Det har ansetts nödvändigt att ge en patentinnehavare omfattande rättigheter för att det ska tjäna som incitament till utveckling av ny teknik och nya läkemedel. publicerad forskning (se t.ex. Against intellectual monopoly av M Boldrin och , 2008) har emellertid starkt ifrågasatt om patent verkligen fyller denna funktion eller om nya metoder och läkemedel skulle utvecklas lika bra, om inte bättre, utan patentskydd. Patentens funktion i utvecklingsländer inger särskilda bekymmer där många människor med allvarliga sjukdomar ställs utanför effektiv behandling eftersom priset på grund av patenten är alltför högt. Frågan om patent är emellertid komplicerad, och drastiska förändringar skulle med säkerhet betyda störningar i en för samhället mycket känslig process. Behovet av mer kunskaper om hur alternativa system skulle se ut är stort. Framförallt behövs fördjupade konsekvensanalyser för att belysa effekterna av vad eventuella förändringar i patentsystemet skulle innebära. skulle kunna inta en ledande roll i denna utveckling om en strategisk satsning gjordes inom detta område. Dessa frågeställningar ingick inte i det uppdrag som Kommittén om patentskydd av biotekniska uppfinningar hade (SOU 2008:20). Mot bakgrund av vad som beskrivits här bör regeringen därför nu utreda frågan om behovet av strategisk forskning angående förändringar i nuvarande patentsystem. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GX02N246 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda förutsättningarna för en sammanhållen skärgårdspolitik. Våra unika skärgårdsmiljöer är en utomordentligt stor resurs ur många aspekter. Den ger oss natur- och rekreationsmiljöer av unikt slag. Skärgården har också varit och är fortfarande basen för en småskalig företagsamhet och ett naturnära boende. Den urbanisering som skett medför dock att det krävs nya lösningar för att vidmakthålla en positiv utveckling i våra skärgårdsmiljöer. Det kan gälla behovet av transportlösningar där en fungerande kollektivtrafik (även på vatten) är en grundläggande förutsättning för åretruntboende, företagande och därmed också ett underlag för annan samhällsservice i skärgården. I vår allt mer digitaliserade värld är det också viktigt att skärgården får del av en så kallad digital allemansrätt, som är av största betydelse för kommunikationer i vidaste mening. Inte minst för turistnäringen är digitalt baserade bokningssystem och information via hemsidor närmast en förutsättning. Utöver dessa exempel på viktiga sakområden kan nämnas behovet av nya finansieringslösningar för bostadsbyggande, samverkan kring social service, äldreomsorg med mera. Det finns många starka skäl att utveckla en sammanhållen skärgårdspolitik då förutsättningarna är speciella och därför också kan kräva speciella lösningar. Enligt vår mening bör regeringen utreda förutsättningarna för att utveckla en sammanhållen skärgårdspolitik. Per Lodenius (c)
mot · GX02N248 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kraftfull utbyggnad av havsbaserad vindkraft. För att bryta beroendet av olja och andra fossila bränslen måste vi satsa på energislag som är förnybara och skonsammare mot miljön. Vindkraft både på land och till havs är ett av de alternativ som måste få en mer central roll i vår energipolitik. Även om det har blivit en ökad satsning på vindkraft ligger fortfarande efter många andra länder. Den havsbaserade vindkraften är ett alternativ som måste ägnas ökad uppmärksamhet. Den finns bland annat i och utmed Skåne- och . Men vi är övertygade om att den har en framtid på många fler ställen, inte minst utmed . Bolaget har startats för att tillvarata dessa goda förutsättningar och arbetar nu för att i bygga en vindkraftspark som kan komma att räknas till de största i världen. I finns möjligheten att koppla in minst 2 500 MW vindkraftseffekt. Det motsvarar 500 verk med effekten 5 MW vardera eller drygt 800 verk på 3 MW vardera. När projektet blir fullt utbyggt förväntas elproduktionen i parken uppgå till , vilket motsvarar av hela elförbrukning. Försvarsmakten har varit kritisk till utbyggnad av vindkraften eftersom den ställer till problem för signalspaningsutrustning genom att vindkraftverken reflekterar, förvränger och till och med döljer signaler. Studier har därefter gjorts inom ramen för Samverkansgrupp Vindkraft, som resulterat i att det blivit lättare för Försvarsmakten att godkänna etablering av vindkraftverk. Det är viktigt att Försvarsmakten inte är ett hinder för vindkraftens utbyggnad och kommande nödvändiga energisatsningar. Några av fördelarna med havsbaserad vindkraft är att den möjliggör byggandet av större kraftverk och att det är mer energi i vinden. En av nackdelarna är att det är dyrare att bygga än på land. Det är självklart en faktor som kan bli avgörande för den havsbaserade vindkraftens framtidsutsikter. Staten måste därför överväga om det behövs någon form av stöd för att stimulera och påskynda investeringar i havsbaserad vindkraft. Målet måste vara att få till stånd en rejäl tempohöjning för vindkraftsutbyggnaden. Det är nödvändigt om ska klara att nå de klimatpolitiska målen när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Men det är också nödvändigt av arbetsmarknadspolitiska skäl eftersom en kraftfull utbyggnad av vindkraften skulle skapa många nya arbetstillfällen, bland annat i .
mot · GX02N251 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att initiera en samverkan med musikbranschens organisationer i syfte att upprätta ett bransch- och exportprogram för svensk musikindustri. har som ett litet land en relativt stark position som exportör av musik. var nummer tre i ordningen efter och när det gäller musikexport. bedöms ligga på en femteplats. uppskattades värdet på svensk musikexport till mellan 6och . har nivån sjunkit till ca . Svensk musik betyder mycket för Sverigebilden. Den s.k. upplevelseindustrin svarar för av BNP och sysselsätter 280 000 personer. Musikexporten är en del av detta. Statens stöd till svensk musikexport är inte att betrakta som långsiktigt och strategiskt utformad. finns ett stöd på , 1 miljon , som kanaliseras via Rikskonserter. Detta stöd upphör /10. Närings- och exportfrämjande verksamhet som budgeteras i 12-månadersperspektivet har svaga förutsättningar för att få bestående effekter. Inom organisationen arbetar en person heltid med just exportfrämjande verksamhet. I förfogar motsvarande organisation över ett årligt stöd på och arbetar med både marknadsföring och support. Man förfogar över fyra heltidsanställda. har grundläggande goda förutsättningar för att dels behålla, dels stärka sin position som internationell aktör när det gäller musikexport. Inte minst den väl utbyggda kommunala ger en god bas för rekrytering av musiker och i förlängningen utveckling och etablering av musikindustrin. Men för att vårda och ge kraft åt de möjligheter som skapats krävs mer av ett strategiskt nationellt tänkande. Det handlar bl.a. om möjligheter till vidareutbildning och specialisering som svarar upp mot de villkor som råder på den kommersiella marknaden. Dessutom krävs en tydlig nationell vilja att bibehålla och stärka den svenska positionen inom musikexporten. Frågor som exportstöd, riktade satsningar på utlandsmarknaden, ett långsiktigt perspektiv på marknadsföringen av svensk musik i kombination med hur utbildningssektorn ska utvecklas inom detta område är sådant som borde lägga grunden för en samverkan mellan musikbranschens organisationer och staten. De goda förutsättningar som råder för att långsiktigt hävda svensk musik internationellt får inte gå om intet p.g.a. politisk passivitet. En konstruktiv samverkan syftande till att upprätta ett bransch- och exportprogram för svensk musikindustri har goda förutsättningar för att bli ekonomiskt framgångsrikt men också påverka Sverigebilden internationellt på ett positivt sätt.
mot · GX02N257 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att överväga insatser för att garantera en fortsatt inhemsk etanolproduktion. Motiven för en ökad användning av biodrivmedel är flera och inte minst miljömässiga. Etanolproduktion är därvidlag en viktig förutsättning. invigdes en etanolfabrik i , Agroetanol. En investering motsvarande , som sedan följts av ytterligare utbyggnad i motsvarande omfattning. En pilotanläggning för etanol från skogsråvara i har också startats. Kostnaderna för att producera etanol varierar naturligtvis. Förutsättningarna för att framställa etanol ur sockerrör i ett klimat som till exempel är mycket mera gynnsamma än för framställning ur spannmål i norra och kostnaderna blir därmed lägre. För stora bensinbolag är det naturligtvis affärsmässigt lönsamt att köpa etanol till lägre pris producerad utanför . Konsekvensen blir bland annat att Agroetanol i drift hotas av nedläggning. Självfallet måste en lönsam svensk produktion av biodrivmedel ha en kostnadsbild som inte alltför mycket avviker från bensin och diesel. Staten kan på olika sätt underlätta för inhemsk produktion av etanol exempelvis genom stöd till forskning och utveckling samt utformning av skattevillkoren. Det finns mot denna bakgrund skäl att överväga behovet av insatser för att garantera en fortsatt inhemsk produktion av etanol.
mot · GX02N270 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i regleringsbrevet för affärsverket ange att huvudalternativet då inriktningsbeslut om hur nya stamnät ska anläggas eller uppgraderas bör vara att de ska förläggas i mark. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inriktningsbeslut för Sydvästlänkens norra del bör vara att den ska förläggas i mark. I samband med att skickade ut samråd om infrastruktursatsningen, som då kallades Sydlänken, inkom 1887 svar. Det var svar som samfällt krävde att den nya kraftledningen skulle grävas ned. De många svaren mot en luftledning var och är ett uttryck för människors oro om strålning, det stora markintrånget, motvilja mot expropriation, förfulningen av landskapet, försvårandet att bruka mark, värdeminskningen på fastigheter, produktionsbortfallet, säkerhetsskäl och att det representerar förra seklets teknikanvändning. Skäl som är förståeliga och lätta att sympatisera med. har sedermera via ett inriktningsbeslut fastställt att den västra och södra delen av det nya stamnätet ska förläggas i mark. Detta är mycket bra. För den norra delen av , sträckan till , anger dock inriktningsbeslutet att det ska byggas en ny luftledning. Människor som bor längs den planerade sträckningen är därför mycket upprörda av skäl som angetts ovan. Det som känns mycket märkligt är att staten i egenskap av affärsverket då det gäller den norra sträckningen inte hörsammar människors oro, inte bryr sig om anläggningens inskränkning av äganderätten och dessutom framhärdar i att använda gammal teknik. Att vid en nyinvestering i stamnätet göra det i form av en luftledning känns helt passé, inte minst med tanke på alla klimatdiskussioner och farhågor om än mer extrema vädersituationer och stormar . Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att det ska skrivas in i regleringsbrevet för affärsverket att det alltid ska ha förläggning med markkabel som förstahandsalternativ då det fattar sina inriktningsbeslut. Självklart kan avsteg från principen då behöva göras vartefter detaljstudier av projekten blir kända, men då skulle ett mer flexibelt och framtidsinriktat alternativ alltid måsta prövas. har tidigare lovat att lokalisering och anläggandet av en överföringsförbindelse ska ske med minsta möjliga påverkan på enskilda och allmänna intressen. Då finns bara ett alternativ, nämligen att så hög andel som möjligt av framtida investeringar i stamnätet förläggs i mark.
mot · GX02N297 · 2009-09-30 00:00:00 — Stärkt regional tillväxt och konkurrenskraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tillväxtinriktad regionalpolitik för hela entreprenör-skap, konkurrenskraft och sysselsättning. Regional tillväxt handlar om att stärka regioners och individers möjligheter för entreprenörskap, konkurrenskraft och sysselsättning. En tillväxtinriktad regionalpolitik skapar möjligheter att tillvarata den lokala och regionala miljöns unika förutsättningar i storstäder, landsbygder och landsorter. En uthållig regional tillväxt grundar sig i vikten och värdet av olikheter. Olikheter är en tillgång som alla människor, företag, kommuner och regioner kan dra nytta av. Precis som människor i och drog nytta av kylan för att skapa ett av världens ledande testområden för bilar kan människor i varje kommun och region i dra nytta av just de specifika förhållanden och kunskaper som finns lokalt. Men det förutsätter att de som lever och bor i området tillåts fatta besluten och får makt över dagordningen. Därför måste vi släppa loss tillväxtpotentialen i vårt land genom att regionalisera . Europeiska unionens sammanhållningspolitik är ett viktigt verktyg för regional utveckling. Ett verktyg som kan utvecklas för ökad effektivitet, tydligare fokus på tillväxt och innovation samt för omställning till hållbara samhällen i både städer och landsbygder. För ett öppet och sammanhållet är det viktigt att alla regioner omfattas av sammanhållningspolitiken där det också naturligtvis är viktigt att slå vakt om fri handel, kommunikation och samverkan. Landsbygderna är rika på naturresurser och på kunniga och företagsamma människor. Goda boendemiljöer och natur- och kulturvärden uppskattas av både svenskar och besökare från andra länder. Genom att tillvarata det engagemang och den utvecklingskraft som finns på landsbygderna skapas förutsättningar för tillväxt i hela . Det är viktigt att arbeta såväl för en utveckling av hållbara städer som för landsbygdernas möjligheter. I av energiomställning kan landsbygderna spela en avgörande roll för utvecklingen av ett hållbart samhälle genom bland annat den ökade efterfrågan på förnybar energi, hållbar turism och närproducerade livsmedel. Tillgängligheten till grundläggande service för alla är en av många förutsättningar för tillväxt i alla delar av landet. Det är viktigt att det finns en god tillgänglighet till kommersiell och offentlig service för att skapa en miljö där det är attraktivt att såväl bo som att starta och driva företag. Det handlar om att utveckla lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också om att finna mer generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. Det innebär att lösningar för exempelvis bank, post och apotek sannolikt kommer att se olika ut i olika delar av landet, men att dess service, tjänster och produkter ska finnas tillgängliga för alla. Utgångspunkten måste vara att öka samordningen mellan kommersiell och offentlig service samt även tillvarata den ideella sektorns potential.
mot · GX02N298 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditgarantiföreningar. En aktör som under krisen kan spela en allt viktigare roll är de olika kreditgarantiföreningarna. För att kunna göra detta måste de ges bra förutsättningar. finns kreditgarantiföreningar i flera län. Alla är samlade under en paraplyorganisation, i . Dessa föreningar har en unik möjlighet att arbeta i de regioner i landet som inte är traditionella storstads- eller tillväxtcentra och där tillgången till riskvilligt kapital är bristfällig. Ett av syftena med verksamheten är att skapa ett lokalt eller regionalt engagemang och ta till vara lokal kunskap om människors entreprenörsvilja för att på så sätt få ett starkt och aktivt näringsliv på orten eller i regionen. I regioner där t.ex. ett stort bruk länge varit den dominerande arbetsgivaren, skulle föreningarna kunna få stor betydelse för att skapa nya företag och nya arbetstillfällen. Föreningarna kan också tillföra annat viktigt såsom rådgivning, mentorer och nya nätverk. Kreditgarantföreningar är en ganska ny företeelse i jämfört med många andra länder i . Det gör att i det här avseendet ligger långt efter när det gäller att hitta alternativa finansieringslösningar. Kreditgarantiföreningarna i är också mycket bra exempel på hur privat engagemang har kunnat förenas med offentligt. Det är nödvändigt att vi ger stöd till kreditgarantiföreningarnas uppbyggnad och organisation. För att bygga ut verksamheten är det också nödvändigt att se över möjligheten till återförsäkring av kreditgarantiföreningarnas kapitalbas, liksom att komma åt de strukturfondsmedel som finns för att understödja och bygga upp verksamhet. EU har insett värdet av kreditgarantisystemet och via Europeiska investeringsfonden (EIF) försäkrat och garanterat den nationella kreditgarantiverksamheten. Mycket fokus ligger på . Detta har gjort att diskussionen i stor utsträckning snarare har handlat om enbart riskkapital än om krediter. vill nu komplettera denna politik med ett utökat ansvarstagande även för andra småföretag. De för krediter så avgörande bankerna fortsätter med sina nedläggningar av kontor. Handläggning av mindre kreditbelopp automatiseras och centraliseras. Ointresset hos bankerna att låna ut mindre belopp ökar. När nu regionaliseras finns det snart ingenstans dit dessa företag kan vända sig. är inte berett att överge de minsta företagen som är så viktiga på små orter över hela landet. Vi föreslår därför att staten hjälper till att kapitalisera kreditgarantiföreningarna med början under nästa budgetår med , med 2011 och med 2012. Kreditgarantiföreningarna själva beräknar att en sådan satsning skulle ge 6000 jobb , vilket motsvarar en kostnad på per jobb. För att underlätta uppbyggnaden av kreditgarantiföreningar i bör det också finnas en nationell basfinansiering av verksamheten. föreslår därför att ges till en sådan basfinansiering .