mot · GX02N429 · 2009-10-05 00:00:00 — Utgiftsområdena 21 Energi och 24 Näringsliv de gröna ser företagande som en möjlighet att förverkliga idéer och bidra till samhällsutvecklingen och fler jobb. Vi anser därför att politiken ska skapa så goda förutsättningar som möjligt för människor som vill starta och driva egna företag. Ökat företagande kan bidra till jobb och skapa de nya varor och tjänster som är en förutsättning för att vi ska klara välfärden och de stora omställningar som krävs för att skapa en hållbar framtid. En aktiv företagarpolitik måste ha flera olika beståndsdelar. I första hand krävs ett gynnsamt samhällsklimat med sunda statsfinanser, bra infrastruktur och god tillgång på välutbildad arbetskraft. Samhället måste också organiseras på ett sådant sätt att företagsamhet och entreprenörskap uppmuntras istället för att motverkas. För att främja företagandet ytterligare föreslår en rad förändringar och åtgärder inom huvudområdena småföretagande, tredje sektorn och . politik går också ut på att ställa om vårt energisystem från beroende av fossila bränslen och farlig kärnkraft till förnybar energi från vind, vågor, sol och skog. En av de viktigaste åtgärderna för att få ett hållbart energisystem är att minska vår energianvändning genom att vi använder energin mycket mer effektivt . För att åstadkomma detta föreslår vi en rad effektiviseringsåtgärder för såväl offentliga lokaler som villor och flerbostadshus. Med politik kan vi producera samma varor och tjänster som men med betydligt mindre energianvändning, vilket är bra både för ekonomin och för miljön. För att få en snabb övergång från fossil till förnybar energi är det också viktigt att få igång hushållens vilja att bygga småskaliga anläggningar för vind- och solenergi. På så sätt kan den enskilde bidra till omställningen av energisystemet och frigöra sig från riskerna med elavbrott och med snabba förändringar i energipriset. En sådan ökning av småskalig förnybar elproduktion kräver ett bättre stödsystem med fast ersättning för den el som produceras. 4.1.1Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 jobb7 4.1.2Modernisera skolans lokaler med en skol-ROT8 4.1.4Informationsstöd för energieffektivisering i bostäder9 4.1.5Stöd för konvertering från direktverkande elvärme9 4.1.7Ökade insatser för riktad offentlig teknikupphandling10 4.2Satsa på förnybar energi10 4.2.3Övergång till fastprissystem för förnybar energi11 4.2.4Fler miljövänliga deltagare på elnätet11 4.2.6Konverteringsstöd för övergång till förnybara bränslen i fjärr- och kraftvärmeverk12 4.3Satsa på eget ansvar13 4.3.1Ökad styrning av Vattenfall13 4.3.2Alternativ lagring av kärnavfall13 5Sammanfattning av anslagsförändringar utg.omr. 6.1.1Nedsatta arbetsgivaravgifter för småföretag15 6.1.2Nedsatta arbetsgivaravgifter för soloföretagare som anställer15 6.1.3Sänkt arbetsgivaravgift för små forskningsintensiva företag15 6.1.5Riktade mikrokrediter för nystart av företag16 6.1.7Permanenta det nationella entreprenörskapsprogrammet16 6.1.8Regionala resurscentrum för kvinnor17 6.2.1Ökat stöd till sociala företag18 6.5Satsa på regionala kulturcentrum22 7Sammanfattning av anslagsförändringar för utg. omr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om större krav på att fasa ut fossila bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att undersöka alternativa metoder för förvaring av kärnbränsle.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att permanentas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lag om kvotering av bolagsstyrelser som kräver att av vartdera könet är representerat bland styrelseledamöterna i bolagsstyrelser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kulturcentrumen finansieras genom satsningen på kultur och näringsliv inom ramen för anslag 1:5 Näringslivsutveckling m.m. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi: Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Stöd för installation av solvärme Informationsstöd för energieffektivisering i bostäder Nytt anslag: Solenergisatsning Nytt anslag: Energieffektivisering för flerbostadshus Nytt anslag: Riskkapitalsatsning på energiteknik Nytt anslag: Riktad offentlig upphandling Nytt anslag: Fastprissystem för förnybar el Nytt anslag: Sekretariat för biogasutveckling Nytt anslag: Konverteringsstöd för fjärr- och kraftvärmeverk Nytt anslag: Utvidgning av PFE-program anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv: Rödgrönt paket för besöksnäringen 1 Yrkande 2 hänvisat till FöU. 2 Yrkande 4 hänvisat till CU. Att investera i förnybar energi och effektivisering är bland det bästa ett land kan göra. För det första är det ett villkor för att kunna minska sin klimatpåverkan och för det andra är det inom dessa områden som framtidens jobb och tillväxt finns. Förnybar energi, effektivisering och andra gröna lösningar är en av de snabbast växande sektorerna . passerades en milstolpe då det i och byggdes mer kapacitet för förnybar energi än för olja, kol, gas och kärnkraft tillsammans. Kapaciteten för förnybar energi uppgår till över (GW), dubbelt så mycket som den globala kapaciteten för kärnkraft. Och den ökar dramatiskt bara tillkom över 60GW, motsvarande ett 60-tal kärnreaktorer. Det har investeringarna i förnybar energi slagit rekord . 2008 utgjorde, trots finanskrisen, inget undantag även om tillväxten var liten jämfört . har de globala investeringarna mer än fyrfaldigats och uppgår nu till , mer än hela bruttonationalprodukten i till exempel , eller , och mer än omsättningen hos världens största fordonstillverkare, Toyotakoncernen. Antalet arbetstillfällen som skapats av förnybar energiproduktion fortsätter också att öka. uppskattades att sektorn stod för 2,4 miljoner jobb, och 2008 skapades över 600000 direkta och indirekta arbetstillfällen bara genom solcells- och vindkraftsindustrin. Investeringar i grön energi ger möjlighet att skapa nya jobb i i alla led, vid utveckling, tillverkning, installation, drift och råvaruproduktion. För del är ett minskat beroende av fossila bränslen positivt ur jobbsynpunkt; jobb som finns i andra länder flyttar hem. För kommuner, företag och individer ger det också möjlighet att öka sysselsättningen och skapa en position i en global framtidsbransch. anser att regeringens ambitionsnivå inom området är alltför låg och att den är ett recept för ett dubbelt misslyckande. För det första kommer de svenska utsläppen av växthusgaser inte att minska i den takt de skulle kunna minskas, och därmed bidrar mer än nödvändigt till den globala klimatförändringen. För det andra innebär det att hamnar i baksätet i utvecklingen. Vi har länge legat i framkant inom den gröna energisektorn och vi ligger fortfarande bra till, men det krävs mer för att behålla den platsen och skapa en grön framtidsbransch i . Att använda energin smartare är det billigaste och snabbaste sättet att minska sin miljöbelastning. Potentialen är också enorm, både i näringslivet och hos hushållen liksom i den gemensamma sektorn. I proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik anger regeringen att målet är att öka effektiviteten jämfört med . För att man ska kunna nå detta ska anslås 20102014 utöver befintliga anslag. anser att målet är alltför lågt satt och att det inte ens når upp till EU:s krav. Vi föreslår ett effektiviseringsmål på jämfört med prognos. Regeringen inrättar ett övergripande anslag på till ett så kallat energieffektiviseringsprogram. slopar man flera av de anslag som finns . anser att införandet av ett effektiviseringsprogram är bra, men att ambitionen är för lågt satt och att anslaget därför behöver vara större. Dessutom finns det risk för att dagens riktade och effektiva stöd till effektivisering försvinner eller minskar när andra åtgärder ska genomföras för att uppfylla direktivet. menar därför att de riktade anslagen bör behållas och höjas parallellt med det effektiviseringsprogram som regeringen föreslår. Vi föreslår också kompletterande riktade insatser för ökad effektivisering i flerfamiljshus, dels genom ett konjunkturbetingat utvidgat ROT-avdrag för flerbostadshus och skollokaler tillsammans med Socialdemokraterna och , dels genom ett permanentat energieffektiviseringsstöd . 4.1.1Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 jobb Vi vill, tillsammans med Socialdemokraterna och , satsa på ett utvidgat ROT-avdrag. Vi inför ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus. Vårt förslag innebär också att det nuvarande ROT-avdraget kvarstår i sin nuvarande konstruktion men att det kompletteras med en särskild klimatbonus. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling och en stor sysselsättningseffekt som energianvändningen i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 4000050000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar, kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd införs för alla flerfamiljshus som totalrenoveras, förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning. Stödet bör utgå till 50procent av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Vi behåller det gällande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt 50procent av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knuten till individen och de ROT-arbeten som omfattas kommer även att omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten, vara på utöver ROT-avdraget och ge i avdrag per småhus/antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vårt förslag till ROT-avdrag gäller tillsvidare för 20102012. Det är tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. ROT-avdraget redovisas som en skatteutgift. 4.1.2Modernisera skolans lokaler med en skol-ROT Alla barn har rätt till en bra skolmiljö. skolor har stora behov av renoveringar. På grund av den ekonomiska krisen är arbetslösheten i byggbranschen hög. Det finns ett gyllene tillfälle att sätta igång och tidigarelägga renoveringsprojekt som skapar nya jobb, leder till bättre arbetsmiljö för lärare och elever i landets skolor och minskar energianvändningen i våra skolor. Därför föreslår vi tillsammans med Socialdemokraterna och att det införs en skol-ROT för renovering av skolor . Det tidigare stöd som funnits för energieffektivisering i offentliga lokaler håller på att avvecklas av regeringen. Vi menar att det är fel väg att gå, särskilt när byggkonjunkturen nu viker kraftigt. Många skollokaler är stora energislukare. Genom renovering och upprustning skulle energianvändningen kunna minska kraftigt och därmed skulle också driftskostnaderna minska långsiktigt. Det offentliga har här en skyldighet att gå före och visa hur god ekonomi och effektiv resursanvändning går hand i hand. Avdraget ger skolorna maximalt av arbetskostnaderna tillbaka. För att man ska få ta del av avdraget krävs att renoveringarna minskar energianvändningen . Det motsvarar samma regelverk som omfattar totalrenoveringar av flerfamiljshus. Alla skolor ska kunna få del av stödet. Vi avsätter för stödet 20102012. Vi bedömer att stödet skulle räcka till totalrenovering av omkring 600 skolor eller motsvarande skollokalyta. Används det fullt ut kan det betyda 3 500 tidigarelagda årsjobb i byggindustrin. Skol-ROT-avdraget redovisas som en skatteutgift. Utöver den konjunkturåtgärd som ROT-avdragen utgör vill göra en långsiktig och mer permanent satsning på energieffektiviseringsstöd till flerbostadshus. Syftet med stödet är att uppmuntra till lönsamma åtgärder samt att ersätta merkostnader i samband med renovering. Stödet är utformat så att stora besparingar ger högre investeringsstöd. Bidraget är per sparad kilowattimme, och därmed ger en större effektivisering mer pengar. Dock så får stödet utgöra maximalt av kostnaden för de åtgärder som vidtas. Villkoren är lika för småhus och flerbostadshus och är neutrala i förhållande till vilka åtgärder som genomförs. Kravet är att fastigheten måste vara energideklarerad. Stödet administreras av och omfattar en ram om 2012, vilket beräknas räcka till ungefär 50 000 lägenheter. 4.1.4Informationsstöd för energieffektivisering i bostäder Ett nytt stöd införs för fördjupad utvärdering och miljöutredning av byggnader. Syftet med stödet är att hjälpa fastighetsägare att komma förbi den informationslucka som ofta finns och som gör att lönsamma energiinvesteringar inte genomförs. Stödet ska kunna sökas av enskilda fastighetsägare, såväl hyresrättsägare som bostadsrättsföreningar, av bostadsföretag och av specialiserade företag som jobbar med energieffektivisering. Därmed kan stödet användas av en enskild för att köpa konsulttjänster eller av ett företag för att därigenom kunna erbjuda förmånliga program för utredning och utvärdering och åtgärder. På så vis ökar kunskapen hos enskilda om vilka lönsamma åtgärder de kan genomföra som marknaden för energieffektiviseringstjänster utvecklas. Genom detta kompletteras de schablonartade energideklarationerna med en fördjupad miljö- och energiutredning där specifika åtgärder för enskilda hus identifieras. Stödet omfattar en ram på och utgår med 1600kronor per lägenhet och per småhus upp till maximalt 70procent av kostnaden. Pengarna kan sökas av privatpersoner, bostadsföretag, fastighetsägare (hyreshusägare och bostadsrättsföreningar) eller energitjänsteföretag. Villkoret är att en energideklaration har genomförts i fastigheten. 4.1.5Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Regeringen slopar stödet till konvertering från direktverkande elvärme , vilket vi vänder oss emot. Vi anser att anslaget bör förlängas och uppgå till . Syftet är att använda elen mer effektivt . Minskad elvärme är ett av de bästa sätten att åstadkomma detta, eftersom man minskar den totala energianvändningen, ökar energieffektiviteten och minskar effektbehovet , vilket annars driver upp elpriserna och ökar behovet av fossila kraftkällor. PFE-programmet är ett frivilligt energieffektiviseringsprogram som gör det möjligt för svenska energiintensiva industriföretag att få en skatterabatt mot att man effektiviserar sin energianvändning. Under programmets första beräknas företagen tillsammans ha sparat el . Förutom de miljömässiga effekterna innebär det även årliga besparingar på runt för företagen. Vi anser därför att programmet bör utvecklas till att gälla all tillverkningsindustri . bör krav kunna ställas så att även företagsekonomiskt olönsamma men samhällsekonomiskt lönsamma investeringar som har stor effektiviseringspotential genomförs inom ramen för PFE-programmet. tillförs 2012 för ökade administrationskostnader. 4.1.7Ökade insatser för riktad offentlig teknikupphandling Riktad offentlig teknikupphandling är ett mycket effektivt sätt att pressa marknaden mot ökad resurseffektivitet och minskad miljöpåverkan. Riktad upphandling kan också få ut nya produkter på marknaden med bättre prestanda än vad som tidigare kunnat köpas. För att samordna och öka insatserna för riktad offentlig teknikupphandling anslår vi 2011 och 2012 till . Tillsammans med de vi avsätter ger det en totalsumma på sammanlagt under 20102012. 4.2Satsa på förnybar energi Parallellt med effektivisering av vår energianvändning behöver också investera mer i förnybar energiteknik. Detta är ett villkor för att man ska kunna minska klimatpåverkan, men också ett villkor för att kunna vara med i täten bland världsledande nationer inom detta område. Det är i den delen av energisektorn som tillväxten är störst och det är där framtidens jobb finns. Planeringsstödet syftar till att underlätta utbyggnaden av vindkraft i och ges främst till kommuner och länsstyrelser. Anslaget ska användas till planeringsinsatser, information och samordning för att undanröja hinder mot utbyggnaden, till exempel kunskapsbrist och långa handläggningstider. Trots den förväntade ökningen av vindkraft i väljer regeringen att minska anslaget. tillför medel så att anslaget ligger kvar på dagens nivå . Solenergi är ett av de mest hållbara sätten att producera energi, och potentialen är enorm, både vad gäller energiproduktion och som framtidsbransch. Regeringen har anslagit i investeringsstöd för solceller samt 24 miljoner i stöd för solvärme . anser att stöden behöver vara högre och utformas på ett teknikneutralt sätt. Därför anslår vi sammanlagt 1 miljard till solenergi fördelat på 2010, 2011 och 2012. Genom denna storsatsning kan solenergin få det stora genomslag den förtjänar och som krävs för att vi ska få ett hållbart energisystem i . 4.2.3Övergång till fastprissystem för förnybar energi Det svenska elcertifikatssystemet har ett flertal brister som försvårar en övergång till elproduktion från förnybara energikällor. Eftersom samma ersättning betalas ut till all förnybar elproduktion leder det till att vissa energislag överkompenseras medan andra får för liten ersättning och därför aldrig kommer i produktion. Detta gör att systemet med gröna elcertifikat inte blir teknikdrivande och ger incitament för nya energilösningar att komma ut på marknaden. anser därför att bör gå över till ett fastprissystem där elleverantören vet hur mycket ersättning som ges för varje levererad kilowatttimme förnybar el. I ett fastprissystem kan ersättningen för olika produktionsformer varieras, vilket gör att även dyrare produktionssätt som solelproduktion och havsbaserad vindkraft får en möjlighet att konkurrera och därmed sänka sina produktionskostnader. För att möjliggöra en övergång till ett fastprissystem anslås till för ökade administrationskostnader vid övergången. 4.2.4Fler miljövänliga deltagare på elnätet Länder som och har varit betydligt mer framgångsrika i att bygga ut vindkraft och solel än . har vindkraftsproduktion jämfört med blygsamma i , detta trots att har minst lika goda vindmässiga förutsättningar, har längre kust och är glesare befolkat. Det behöver bli enklare att ansluta förnybar elproduktion till elnätet. Alla producenter av el bör därför befrias från nättariffer, och kostnaden bör istället läggas ut på konsumenterna. Alla elkunder ska på begäran få en nettomätare av el som kan användas för att mäta både ström som man köper från nätet och ström som man säljer till nätet. Alla nätbolag ska erbjuda nettomätare till dem som så önskar för högst i engångskostnad. Elkunder som säljer el understigande den egna förbrukningen ska befrias från kostnader för mätning och från kravet på att betala energiskatt för konsumtion av egenproducerad el. Små producenter ska inte behöva ta eventuella kostnader för förstärkningar av elnätet till följd av att den nya anläggningen kopplas in, så kallat investeringsbidrag. Detta kommer att medföra sänkta energiskatteintäkter och ökade kostnader för . vill att biogas ska produceras och att minst en biogasmack ska finnas i varje kommun . För att uppnå detta mål så behöver vi ta ett samlat grepp kring utveckling av biogas som drivmedel i . är satsningarna på biogas för små och dessutom spridda på ett flertal olika aktörer och myndigheter. För att få skjuts på biogasmarknaden anser vi att regeringen bör ta fram ett nationellt biogasprogram. Som ett första led bör en statlig biogasutredning tillsättas med syfte att uppnå en långsiktig riksdagsmajoritet och föreslå precisa åtgärder för ökad produktion och användning av biogas. Ett biogassekretariat ska inrättas på med syfte att samordna samtliga aktörer för att arbeta bort de flaskhalsar som finns i utvecklingen av biogas som drivmedel. Vad dessa flaskhalsar består av är olika från region till region; i vissa delar av landet kan det handla om att utöka produktionen och uppgradera biogas till drivmedel, i andra delar handlar det snarare om att stärka distributionen. Utöver detta bör sekretariatet samordna ett antal beställare i en teknikupphandling av biogasanläggningar med bättre teknik och lägre kostnader. Sekretariatet får också i uppgift att dela ut stöd till biogasutbyggnad. Sekretariatet har också en roll i att stötta länsstyrelserna i deras arbete med biogas genom Landsbygdsprogrammet. För biogassekretariatet och biogasstödet avsätts anslag om . Som en del av det nationella biogasprogrammet bör alla kommuner ta fram en biogasplan för att driva på utbyggnaden av biogasproduktion och distribution i den egna kommunen. Pengar till planering, utbyggnad och distribution av biogas ska kunna sökas genom ett förlängt klimatinvesteringsprogram (Klimp), vilket vi anslår medel till under utgiftsområde 20. 4.2.6Konverteringsstöd för övergång till förnybara bränslen i fjärr- och kraftvärmeverk vision är att produktion av el och värme ska ske helt utan fossila bränslen. Genom den gröna skatteväxling och de energikonverteringsbidrag för hushåll som genomdrev fram till valet håller de fossila bränslena i hushållen snabbt på att fasas ut. Tyvärr används fortfarande kol och naturgas för el- och värmeproduktion i storskaliga energianläggningar i . Energisektorn gav därför upphov till nästan 8,6miljoner ton koldioxidutsläpp eller av totala utsläpp. En betydligt hårdare tilldelning av utsläppsrätter i det europeiska handelssystemet är helt nödvändig för att minska användningen av kol och olja i energisektorn. För att ska vara i framkant av utvecklingen och förbli ett föredöme ur klimatsynpunkt behövs en snabb utfasning av fossila bränslen även i storskalig el- och värmeproduktion i . föreslår därför ett anslag om 2011 och 2012 som ska bidra till att täcka de kostnader som el- och värmeproducenter har när de går över från fossila bränslen till förnybara. Anslaget ska kunna täcka av de omställningskostnader som uppstår. ligger långt fram på många områden när det gäller forskning i ny energiteknik. Det kan handla om högeffektiva solceller, ny vindkraftsteknik eller förgasning av biomassa för att producera värme, el och biodrivmedel. Tyvärr har vi inte varit lika duktiga på att omvandla denna forskning till företag som kan sprida tekniken till användarna. På grund av den ekonomiska krisen har det blivit än svårare att få fram finansiering på den privata marknaden för utveckling av nydanande energiteknik eftersom dessa satsningar ses som alltför riskabla. Det behövs därför en statlig satsning på ny energiteknik som ska finansiera uppstart och utveckling av ny industri och framtagande av pilotanläggningar för att demonstrera den nya tekniken. För detta ändamål avsätter vi fördelat på 2010 och vardera 2011 och 2012. 4.3Satsa på eget ansvar ägs helt av svenska staten. Som ägare har staten därför ett ansvar för de miljöskador och sociala effekter som verksamheter orsakar i de länder där energibolaget är verksamt. el- och värmeproduktion, som till stor del baseras på kolkraft, ger till exempel upphov till utsläpp av över koldioxid . Inte ens de mycket miljökrav som ställts på av svenska staten har bolaget lyckats uppnå. anser att måste minska sina koldioxidutsläpp kraftigt och avbryta sina investeringar i nya kolkraftverk. måste bolagets kolkraft i och avvecklas helt. måste satsning på förnybar energi öka markant. 4.3.2Alternativ lagring av kärnavfall