mot · GX02C374 · 2009-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik beslutar att upphäva målen för områdena Bostadsmarknad och Hållbart samhällsbyggande och godkänner det mål som föreslås i motionen. avslår regeringens förslag till mål för politikområdet Konsumentpolitik och inför istället ett nytt mål i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Räntebidrag m.m. för ny- och ombyggnad av bostäder budgetproposition ser en bostadspolitik som saknar alla sociala ambitioner, en politik som formulerat om vårt hem till ännu en kapitalvara. Ledorden är att vi ska konsumera vår bostad. Helst ska det då också vara en bostad som kräver en kapitalinsats. En god bostad till en rimlig kostnad är en social rättighet och grundläggande för ett välfärdssamhälle. Vad marknaden aldrig kan garantera är allas rätt till en god bostad. Regeringens mål för politikområdet Bostadsmarknad föreslås vara långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Borta är förra riksdagsmajoritetens mål att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. framhålls istället bostadsmarknadens efterfrågan och utbud utan att någon koppling görs till de boendes ekonomiska förutsättningar. Denna omformulering speglar också den marknadsinriktning som bostadspolitiken haft sedan den borgerliga regeringen tillträdde och som fått påtagliga konsekvenser på olika områden. Socialdemokraterna, anser att det bostadspolitiska målet i detta skede bör ha följande formulering: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Detta bör besluta. Regeringen saknar lösningar för hur samhället ska klara en nyproduktion av hyresrätter på en acceptabel nivå. Inte heller finns det några förslag på hur en tillfredsställande omfattning av underhåll och ombyggnation i det redan byggda ska tryggas. Denna brist på politiska ambitioner drabbar alla som inte har goda ekonomiska förutsättningar. Det enda man har är en ny upplåtelseform som kräver en kapitalinsats, nämligen ägarlägenheter. Efter att det statliga produktionsstödet till hyreslägenheter togs bort och som räntebidragen började avvecklas minskade antalet påbörjade hyresrätter dramatiskt. Enligt påbörjas (2009) 6000 hyresrätter och 3500 bostadsrätter i fler bostadshus samt 7500 bostäder i småhus. Nettotillskottet genom ombyggnad beräknas till 1500 bostäder. Orsaken till detta är enligt regeringens budgetproposition att bostadsbyggandet sjunkigt kraftigt på grund av finanskrisen och konjunkturnedgången. Man frågar sig hur byggandet av bostadsrätter kunde sjunka 2007 p.g.a. finanskrisen som slog till 2008? En liten ökning av bostadsbyggandet kan förväntas p.g.a. räntesänkningar av vissa bostäder. Regeringens bostadspolitiska linje slår väldigt olika mellan boendeformerna och medför därmed ytterligare skillnader i utvecklingen av hushållens konsumtionsutrymme. För den som varken har kapital eller bostad är i princip inga förbättringar att vänta. Regeringen har ingen politik för neutralitet mellan olika upplåtelseformer. föreslår tillsammans med Socialdemokraterna och att fastighetsskatten för hyresrätter och bostadsrätter sänks till 0,och fasas ut. Innan den nuvarande borgerliga politiken minskade byggandet av lägenheter fanns vissa stimulansåtgärder för nyproduktion. Det är viktigt att ta vara på de erfarenheter som dessa gav. Enligt bör följande punkter vara del i en ny politik för byggande av hyresrätter: De olika i investeringsstöden ska bygga på att det är hyresrätter och studentboende. Samhällets uppgift är att ha en social bostadspolitik. Med detta följer att stöden skall rikta sig till lägenheter som inte kräver en kapitalinsats, dvs. Detta är också ett medel för att skapa neutralitet mellan olika upplåtelseformer eftersom hyresrätten är starkt missgynnad. Ett reformerat system för stöd nyproduktion av hyresrätter bör införas och 2012. Som villkor för att erhålla stöd för byggandet i en kommun ska kommunen ha en godkänd bostadsförsörjningsplan. På högskoleorter ska högskolor och universitet delta i upprättandet av planerna. Detta ska vara både en rättighet och en skyldighet. Nuvarande räntebidrag upphör 2012. Detta bör ersättas av ett räntestöd som handhas av enligt tidigare modell. Räntekostnader är inte det enda problemet för nyproduktionen. bör en statlig bostadsbank inrättas. Många projekt erhåller ingen kredit över huvud taget. Enligt har av byggindustrin problem med att finansiera olika projekt, främst p.g.a. att de ej beviljas banklån. Ett investeringsbidrag bör införas . Det ska bygga på det tidigare systemet. Detta bidrag ges till orter med bostadsbrist, och maxgränsen på 70kvm/lägenhet tas bort. En investeringsstimulans bör införas för byggande av hyresrätter och studentbostäder på tillväxtorter med bostadsbrist. Studentbostäder erhåller högre stimulans eftersom de har andra krav på utformning enligt det tidigare systemet. Stimulansen ges en konjunkturfaktor. anslås tillfällighetsvis en ram på 500miljoner i stimulans för byggande av hyresbostäder och studentbostäder, och detta sker enligt tidigare regler förutom kravet på 70kvm. Stimulansen skall vara högre 2010 än 2006 men lägre än 2011, och gäller ett nytt reformerat system. Utifrån exempel på produktionskostnader för olika billiga bostadsprojekt från bör det utredas hur produktionskostnadstak ska se ut. Hyror ska vara framförhandlade för att kunna erhålla stöd. Allmännyttan ska ge en fullgod ekonomisk rapport för byggprojekt. Hyror ska sättas utifrån självkostnadsprincipen. Hyror i allmännyttan ska utgöra tak för övriga byggherrar under 10år, och detta gäller som villkor för erhålla själva stödet. Därefter gäller normal lag för hyresförhandlingar. Enligt ska de vara grundade på självkostnad i allmännyttan och allmännyttan vara norm. Gällande miljökrav ska vara uppfyllda. Seriositetssäkring ska ske gentemot byggherrar och byggföretag. Det kan gälla redovisning av närvaro (ID-06), momsredovisningssystem, kollektivavtal m.m. Inte en krona ska gå till oseriösa företag. 4Andra åtgärder för fler billiga hyresrätter Dessutom bör kommunerna få ökad tillgång till mark att bebygga. som upplåtits för bostadsbyggande ska kunna tas tillbaka om det ej byggs. Detaljplaner bör kunna villkora byggandet av hyresrätter. Kommuner ska göra bostadsförsörjningsplaner. Kommuner har ett särskilt ansvar för boende som inte kräver kapitalinsatser. Kommuner ska i den årliga planeringen undersöka efterfrågan på hyresrätter. Utgångspunkter kan vara från inkomstskikten, t.ex. decil 18, att dessa kan efterfråga boende med hyror på högst av inkomsten. Det bör prövas om kommuner som inte tillgodoser efterfrågan på hyresrätter med rimliga hyror kan ges ekonomiska incitament. Staten bör ta upp diskussioner med SKL och om hantering av vakanser. Risken för höga kostnader vid outhyrda lägenheter bör minska. Tillgången på hyresrätter med rimliga hyror bör motsvara efterfrågan. Fusk vid ombildningar till bostadsrätter bör motverkas. i har 7 punkter mot fusk. Det gäller t.ex. former för beslutsfattande och medlemskontroll. Formerna för åtgärder bör utredas. bör ges ökade resurser för information kring upphandling, kontroll av byggkvalitet, motverkande av svartarbete m.m. till branschen. anslår 10miljoner till detta. Regeringen har rivit upp den tidigare handlingsplanen för konsumentpolitik som fastställde . var konsumentpolitikens mål Trygga konsumenter som handlar hållbart. Det nya målet för konsumentpolitiken föreslås vara Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Det gamla målets delmål handlade om att konsumentskyddet ska vara på hög nivå och tillgängligt för alla, att medvetna och kunniga konsumenter hushållar med egna och gemensamma resurser samt att producenter och övriga näringsidkare tar sitt ansvar gentemot konsumenterna. Det nya målets delmål preciserar endast att konsumentskyddet ska vara på hög nivå samt att den information som konsumenterna behöver är lättillgänglig och tillförlitlig. Regeringens ändring av det konsumentpolitiska målet innebär att producenternas och näringslivets ansvar minskar på bekostnad av konsumenterna som ska ta ännu större ansvar. Vidare är det beklagligt att regeringen tagit bort hållbar konsumtion från målet eftersom frågan om hållbar konsumtion är en avgörande faktor för att nå flera miljökvalitetsmål. begär att avslår regeringens förslag på mål för politikområdet Konsumentpolitik och i stället inför ett nytt mål. Det nya målet föreslås vara Trygga konsumenter som handlar hållbart. anser att det behövs investeringsstöd till byggandet av hyresrätter. Det offentligas ansvar är att det förs en social bostadspolitik. Det ska vara bostäder som inte kräver en kapitalinsats och har rimliga hyror. anslår 500miljoner till en investeringsstimulans för byggandet av hyresrätter och studentlägenheter, nya system för investeringsbidrag och investeringsstimulans och därmed anslå 1,3miljarder kronor, införa ett nytt räntestöd 2012 och anslå totalt 2,3miljarder kronor för stöd till investeringar för hyresrätter och studentlägenheter. Anslaget till bör öka med 10miljoner för informationsinsatser kring upphandling, kvalitetskontroll, och motverka ekonomisk brottslighet inom byggsektorn. Anslaget ska ge förutsättningar för att bygga 40000 bostäder när det är i full kraft, varav minst hälften ska vara hyresrätter. På tre mandatperioder bör närmare en halv miljon nya bostäder byggas. Dessutom bör 65000 bostäder renoveras. Tillsammans med Socialdemokraterna och finns ett program för renovering, ombyggnad och tillbyggnad i bl.a. miljonprogramsområdet. De globala klimatförändringarna kräver att bostadssektorn miljöanpassas. Bostads- och servicesektorn står för av energianvändning och för av våra klimatpåverkande utsläpp. Trots att det finns teknik som möjliggör en lägre energiförbrukning sker nybyggnation oftast enligt konventionella principer och med traditionella värmekällor. Detta innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser är högre än de hade behövt vara. Klimatsmarta hus, s.k. passivhus och lågenergihus, minskar energianvändningen med jämfört med dagens normhus. Utsläppen av växthusgaser kan halveras i lågenergihus och minskas med i passivhus. Byggandet av klimatsmarta hus har visat sig vara ekonomiskt lönsamt för byggföretagen. De boende sparar genom minskade energikostnader. I och har klimatsmarta hus redan fått sitt kommersiella genombrott. har ca 10000 passivhus. EU arbetar med en ny byggnorm med passivhus som lägsta godtagbara standard. ser ingen anledning att det ska byggas annat än klimatsmarta hus. Vi föreslår att klimatsmarta hus ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus . ska även en- och tvåbostadshus byggas klimatsmart. Vi föreslår att ett nytt anslag, 2:6 Stöd klimatsmarta hus, ska inrättas med syfte att öka informationen och kunskapen om klimatsmart byggande hos byggbranschen. Anslaget ska uppgå till 50miljoner kronor 20102012. 6.2Sanering av förorenade områden i tätort Mycket av den nyproduktion som kommer till stånd i våra storstadsområden byggs på gammal industrimark, ofta med ett centralt och attraktivt läge. Gammal industrimark är dock oftast förorenad och behöver saneras, vilket kostar mycket pengar. Ett markpris per kvadratmeter gör byggandet av hyresrätter olönsam. Vid de tillfällen då ingen kan ställas till svars och bekosta sanering av mark läggs kostnaden slutligen på boendet, vilket resulterar i orimliga boendekostnader för merparten av dem som efterfrågar en bostad. Det anslag som finns för sanering av förorenad mark inom utgiftsområde 20 disponeras av och riktar sig mot sanering av mark som anses särskilt angelägen ur risksynpunkt samt mot eventuella akuta saneringsinsatser. Någon koppling till sanering av förorenad mark för bostadsbyggande finns inte. Vi anser att ett ökat bostadsbyggande är nödvändigt och störst är behovet av fler hyresrätter till rimliga kostnader. Ett ökat byggande av hyresrätter måste därför vara en prioriterad fråga för en hållbar samhällsutveckling. Det ökade bostadsbyggandet ska uppfylla kraven på en ekologiskt hållbar utveckling. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö där byggnader och anläggningar har lokaliserats på ett miljöanpassat sätt så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Enligt miljömålet God bebyggd miljö ska samhällsplaneringen vidare främja en minskad bilanvändning och likaså öka förutsättningarna för användandet av miljöanpassade och resurssnåla transporter. Att låta tätortsnära före detta industrimarker stå outnyttjade är ett resursslöseri och kan även innebära en risk från miljösynpunkt. Staten bör främja arbetet med sanering av dessa områden. föreslår en satsning på 150miljoner kronor 20102012 på sanering av förorenade områden i tätort. Medlen disponeras av (anslag 2:1 ). 6.3Nationell samordnare kooperativa hyresrätter Den kooperativa hyresrätten har varit en lagstadgad upplåtelseform , men av olika skäl har boendeformen inte nått den framgång många hade hoppats på. Endast ett 15tal kooperativa hyresrättsföreningar har registrerats på sedan lagen trädde i kraft. Den dåvarande regeringen gav i uppdrag att utveckla förutsättningarna för upplåtelseformen. Uppdraget redovisades i rapporten hyresrätter Nya möjligheter för den fjärde upplåtelseformen, och i huvudsak anser även i denna utredning att den kooperativa hyresrätten behandlas orättvist i förhållande till andra upplåtelseformer. För att förbättra situationen har man pekat på en rad regeländringar som kan åstadkommas inom ramen för den stomme som lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt utgör. Man föreslog även att en ny nationell samordnare för frågor rörande kooperativa hyresrätter inrättas. Behovet av organiserad spridning av kunskap och information om upplåtelseformen är stort, och arbetet med ett mer långsiktigt informations- och kunskapsutvecklingsarbete samt rådgivning på nationell nivå måste fortgå. anser att förslaget att organisationen () blir en nationell samordnare på området är bra. Genom SKH kan man på nationell nivå utveckla, stödja och främja tillkomsten av fler kooperativa hyresrättsföreningar. föreslår därför att det tillförs 2miljoner kronor för detta ändamål. Pengar för ändamålet aviseras under anslaget 2:1 . 6.4Statens bostadskreditnämnd (BKN) Det finns ett uppdämt behov av att bygga nytt på landsbygden, men det hindras av kreditbestämmelser och ängsliga banker som inte vill ha några förluster åtminstone inte på landsbygden. BKN har överlämnat ett förslag på hur kreditgarantier kan underlätta för den som bygger egnahem i glesbygd. Förslaget ligger i linje med syn i frågan, att reglerna ändras så att kreditgarantin alltid omfattar en produktionskostnad upp till 1,5miljoner kronor. Detta innebär enligt BKN att kreditgarantier ska kunna lämnas upp till ett belopp som motsvarar av bidragsunderlaget vid ny- eller ombyggnad av egnahem på landsbygden. BKN kan lämna garantier för lån över marknadsvärdet. Förslaget innebär en väsentlig förbättring för att man på landsbygden ska kunna bygga nya egnahem med bra finansiering. avsätter 50miljoner kronor till anslag 1:1 för att täcka de ökade kostnader som förslaget innebär. Konsumenterna förlorar ca 20miljarder kronor till följd av bristande upplysning och dåliga köp. Värst drabbas redan utsatta grupper som låginkomsttagare, arbetslösa, ungdomar och ekonomiskt svaga grupper som pensionärer och invandrade. För ett hushåll med låg disponibel inkomst, t.ex. för en ensamstående kvinna med barn, får ett köp av en produkt eller en tjänst som visar sig vara ett dåligt val mycket större konsekvenser än för en familj med hög disponibel inkomst. Vi föreslår en satsning på kommunala konsumentvägledare eftersom vi anser att deras arbete i kombination med den kommunala budget- och skuldrådgivningens insatser kan förebygga att människor fastnar i livslånga skuldfällor. Den förra regeringen tillsatte en utredning i syfte att se över den kommunala konsumentvägledningen och ge förslag på hur en hög och likvärdig nivå på denna kan uppnås i hela landet. De borgerliga partierna är dock av den uppfattningen att det bör vara upp till respektive kommun att bestämma om konsumentvägledning eller inte (bet.2005/06:LU33 s.63). För att garantera alla människors tillgång till god konsumentvägledning vill vi genom en lagändring i kombination med ett riktat stöd på 45miljoner kronor till kommunerna som administreras av göra konsumentvägledningen till ett obligatorium för kommunerna. I budgetpropositionen införde regeringen ett nytt mål för bostadsbidragen, där den familjepolitiska inriktningen förtydligas. I målet betonas endast barnfamiljer, något som ställer sig negativt till eftersom vi vill att bostadsbidragen ska bli tillgängliga för fler grupper än vad som är fallet . Bostadsbidragens roll som en del av bostadspolitiken måste tvärtom förstärkas, och ett nytt mer preciserat mål för bostadsbidragen som endast förhåller sig till de bostadspolitiska målen bör således införas. Ytterligare en markering från regeringen att bostadsbidragen går mot att bli ett rent familjepolitiskt verktyg, utan någon koppling till bostadspolitiken, är att anslaget flyttas från utgiftsområde 18 (samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik) till utgiftsområde 12 (ekonomisk familjepolitik). Vi vill att anslaget flyttas åter till utgiftsområde 18. Läs mer om detta i vår motion Utgiftsområde 12 (2009/10:Sf317).