ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub419 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ge elever kunskap om matens betydelse. Färdiglagad mat till patienter på sjukhus och äldre i omsorgen har debatterats livligt . Färre har uppmärksammat den mat det växande släktet, barn och ungdomar får. Halvfabrikat, hamburgare eller pizza är vardagsmat för många barn och ungdomar. Vi vet dock, på goda grunder, att snabbmat oftast inte ger tillräckligt med näring. Det ger mättnad för stunden och troligen risk för övervikt. Det finns många barn som inte äter frukost innan de går till skolan. Flera skolor i vårt land har uppmärksammat detta och serverar frukost till barnen när de kommer till skolan. Detta är viktigt och bra, men det är också ett illavarslande tecken på matens minskande betydelse i hemmen och samhället. Här har skolan en angelägen uppgift att ge eleverna en god insikt i matens betydelse, både ur näringssynpunkt och som en del i en social samvaro. Skolan måste också på ett aktivt sätt lära ut hur man lagar husmanskost och även undervisa i näringslära.
mot · GX02Ub420 · 2009-10-01 00:00:00 — Rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid. genomförde föreningen föräldrar en undersökning av huruvida kommunerna tillhandahåller barnomsorg på obekväm arbetstid. Ungefär hälften av kommunerna besvarade enkäten, vilken visade att av kommunerna inte möjliggjorde för människor med en oregelbunden arbetstid att ta del av samhällets barnomsorg. Bilden är densamma som i TCO:s undersökning . Att vara utan barnomsorg skapar naturligtvis problem på arbetsmarknaden. Det är en arbetsmarknad som för allt fler innebär en anställning som ligger utanför kontorstid. Det handlar om skift- och jourjobb av olika slag. Inom vård, service och säkerhet är man van vid sådana förhållanden, men det gäller i allt högre utsträckning handels- och servicenäringen som fått längre öppethållande. Det är också en verklighet för många kulturellt yrkesverksamma som ofta ska nå ut till oss andra då vi är lediga och inte heller kan ta med sig barnen på teaterföreställningen eller konserten. Mest besvärlig blir naturligtvis situationen för den som är ensamstående förälder och inte alltid kan lösa frågan tillsammans med den andre föräldern i vardagen. Det krävs mer än att vara en god förälder och en skicklig yrkesarbetare när man har den här dagliga planeringspressen. Frågan är också om vi har rätt att ställa så höga krav på en grupp som vi förväntar oss ska finnas där när vi är lediga, vill roas eller är behov av deras omsorger i vården. I förlängningen blir det också en rättvisefråga för barnen som naturligtvis ska ha samma rätt till omsorg men främst den pedagogiska utveckling som förskolan innebär. Det bör också understrykas att det inte alltid handlar om nattis utan även om tidiga morgnar och sena kvällar.
mot · GX02Ub421 · 2009-10-02 00:00:00 — Behovet av beteendevetarkompetens inom skolhälsovården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av beteendevetarkompetens inom skolhälsovården. Jag ser med oro på den tilltagande psykiska ohälsan bland våra ungdomar. Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) blir tungt belastad av detta. har de uppgiften att sköta mycken diagnostisering för att skolan ska kunna sätta in rätt stöd för barn med beteende- och inlärningsproblematik. Det vore naturligtvis önskvärt att ur ett ekonomiskt perspektiv lätta på denna belastning men främst för de ungas skull finna en modell för hur man skulle kunna sätta in åtgärder tidigare innan ungdomarna blir sjuka. Då handlar det om skolhälsovården. Det är där man träffar barnen och ungdomarna i vardagssituationerna, och det är oftast dit som eleverna själva går och tar en första kontakt. Skolhälsovården borde alltså ha goda möjligheter för att bedriva hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser på såväl individnivå som generell nivå. kom förslaget om att inrätta ett utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (prevention), vilket blev UPP-centrum. De genomförde en enkätundersökning inom skolhälsovården för att få veta hur skolhälsovården arbetar med psykisk ohälsa hos barnen/eleverna. Det genomgående beskedet av enkäterna visade på ett stort intresse för och behov av rekommendationer om hur man bäst bör arbeta med den psykiska ohälsan. I första hand efterfrågar man dock kunskaper om beteendeproblem. Genom UPP-centrum och kan naturligtvis en fortbildande insats göras, men det är viktigt att krav ställs på kommunerna att de tillhandahåller denna kompetens inom skolhälsovården. Tyvärr ser inte skolhälsovården olika ut bara mellan kommunerna utan också inom kommunerna. Elevernas rättigheter kan knappast sägas vara vare sig lika eller jämlika inom detta område. Med beteendevetarkompetens inom skolhälsovården blir elevernas arbetsmiljö och deras förutsättningar att lyckas bättre. Stöd i tidigt skede leder dessutom till att färre behöver en mer avancerad vård. Detta skulle frigöra resurser för dem som är i behov av mer omfattande insatser.
mot · GX02Ub422 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god elevhälsovård. pågår det en intensiv debatt om den alltmer ökande fetman i vårt samhälle. Man konstaterar att hälsotillståndet bland barn och ungdomar har blivit allt sämre, och många barn äter inte alls mat som står i samklang med vad de behöver för att klara av sin skolvardag. finns det ett problem med anorexi och ätstörningar bland barn och ungdomar. Skolan ska vara en plats där man ser till barnens bästa och till deras utveckling både ur fysisk och psykisk synpunkt. Därför måste man intensifiera sitt förebyggande arbete inom skolans ram. Det gäller därför att se till att det finns tillräckligt med vuxna i skolan för att skolan ska bli den trygga platsen för utveckling som barn behöver. En väl uppbyggd elevhälsovård spelar en oerhört stor roll i detta sammanhang. Det behövs olika yrkesgrupper, skolläkare, skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator, för att skapa en enhet som kan ta hand om eleverna och elevernas behov av hjälp och stöd. är det andra frågor än tidigare som tar stor plats inom elevhälsan. Det handlar om ätstörningar, övervikt, depression, oro, sömnsvårigheter, ångest, missbruksproblem etc. Det finns stora skillnader i pojkars och flickors uppväxtvillkor. Pojkar och flickor möter olika typer av svårigheter och utmaningar. Ökningen av psykisk ohälsa hos unga kvinnor är ett oroande exempel. Vi anser att det måste finnas ett könsperspektiv när olika former av stöd och hjälp utformas inom elevhälsovården. Det är viktigt att det finns god insyn över hur behovet ser ut och hur elevhälsovården bedrivs i skolorna oavsett huvudman. Enligt har alla barn och unga rätt till bästa möjliga hälsa samt rätt till relevant sjukvård och rehabilitering. Detta åtagande måste omsättas i praktisk handling vad gäller såväl de kommunala som de fristående skolorna. i (s)
mot · GX02Ub424 · 2009-10-01 00:00:00 — Fler vuxna i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler vuxna i skolan. För att växa och bli vuxen behöver barn vuxna utanför familjen som kan berätta om livets spelregler. Barn behöver kunna språk och erövra en förmåga att berätta, lyssna och läsa av spelregler. Barn måste också lära sig att göra val, ta beslut och ha tid att reflektera över det som sker i skolan. Barn behöver hjälp med läxor och stöd på olika sätt. Därför behövs det fler vuxna i skolan och inom skolbarnsomsorgen. Inte minst i dessa tider av finans- och välfärdskris är det viktigt att värna barnens rättigheter. Arbetslösheten stiger nu hastigt och alltfler barn kommer att drabbas i och med att deras föräldrar förlorar jobbet. Den borgerliga regeringens försämringar av a-kassan och sjukersättningen innebär stora risker för att barnen blir krisens stora förlorare, och det är inte acceptabelt. Flickor och pojkar ska ha samma rättigheter att bli uppmärksammade och lyssnade till i förskolan och skolan. ska ses som en helhet från morgon till kväll oavsett om det är förskola, fritidshem eller skola som ansvarar för verksamheten. När det kommer in fler vuxna med olika bakgrund i skolan, gynnar det både elever och skolpersonal, vuxna som har tid att lyssna, tid att prata och tid att stödja. I skolan kan det vara problem med stora klasser, med mobbning, negativt gruppbeteende, samarbetssvårigheter, sämre språkutveckling och inlärningsförmåga eller möjligheter. Dessutom kan barn känna stress, ha huvudvärk och ont i magen med för stora och stökiga klasser. Det kan vara betydligt sämre möjligheter för lärarna att ge varje enskilt barn uppgifter, stöd, stimulans och uppmuntran sett till barnets behov och nivå. Det är viktigt att någon kurator, skolsköterska eller elevassistent finns till hands och är välkänd, finns tillgänglig på skolan och har tid då barnet vill eller vågar prata om sitt problem eller bekymmer. Många barn väljer ofta att vända sig till en vuxen inom skolan för att få stöd eller hjälp. Det är viktigt för barnen att känna att de blir sedda . Det finns olika försök ute i landet, alltifrån så kallad klassmorfar till kamratstödjare, och det är försök som har gett gott resultat. Det innebär att ett antal vuxna som inte är pressade av lärarens yrkeskrav fungerar som ett komplement till skolans övriga personal och finns till för eleverna. Dessa vuxna har tid för eleverna och kan fungera som förebilder och medmänniskor. i (s)
mot · GX02Ub425 · 2009-10-02 00:00:00 — Genuspedagoger i varje kommun tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsarbetet i förskolor och skolor. Efter uppföljning och utvärdering av satsningen på genuspedagoger som den tidigare regeringen genomförde hade man kunnat utveckla och förbättra satsningen på genuspedagoger. Men den borgerliga regeringen gjorde tvärtom, dvs. prioriterade bort genuspedagogerna. Förskolan och skolan har en viktig uppgift att öka jämställdheten i samhället. Det är en demokrati- och maktfråga att varje flicka och pojke får samma möjligheter att utveckla sin fulla potential som människa. Om inte förskolan och skolan aktivt arbetar med värderingar och attityder kring jämställdhet bidrar de till att förlegade könsroller befästs. I förskolan är det centralt att tala om värdegrund och hur man förhåller sig till andra människor. Enligt läroplanen ska förskolan och skolan också jobba med värdegrundsfrågor. Men att jämställdhet är en del av våra normer och värden är inte alltid en självklarhet. Det finns många goda exempel på förskolor och skolor som prioriterar att öka jämställdheten. Men som helhet måste personalen på många håll öka sin kompetens om genus och jämställdhet. För att möta denna könsblindhet, det vill säga att man inte ser och erkänner könsbetingade orättvisor i förskolan och skolan, måste man ha gedigen kunskap om historia, statistik med mera. Ökad genuskunskap behövs hos alla som arbetar i förskolan och skolan för att se och kunna reflektera över de invanda mönster som befäster orättvisa könsskillnader och som de flesta av oss, ofta omedvetet, deltar i. Därför är det av största vikt att se över möjligheten hur kommunerna kan arbeta för att öka jämställdhetsarbetet i förskolan och skolan. Vikten av att ha genuspedagoger som jämställdhetscoacher i varje kommun bör ingå i översynen.
mot · GX02Ub426 · 2009-10-01 00:00:00 — Varje barns rätt till kvalitet i fritidsverksamheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitet i fritidsverksamheten. Det står klart att borgerlig regeringspolitik sätter barnen på undantag. Satsningen på mer personal i förskolan har avbrutits. ökar antalet barn per anställd i våra förskolor. Ökade resurser till kommunsektorn har inte prioriterats av regeringen trots att kommunernas skatteintäkter fallit kraftigt. Det får barnen i förskola, skola och fritidshem nu betala. Många av de yngre barnen i skolan tillbringar efter skoldagens slut sin tid på fritids. Fritidshem med utbildade pedagoger fyller en viktig funktion för att komplettera skolan, ge barnen en meningsfull fritid samt stödja dem i deras utveckling. Barn har olika behov och olika förutsättningar och behöver därför mötas på olika sätt inom fritidshemsverksamheten. Barn- och fritidspedagoger vittnade redan innan de borgerliga regeringsåren om en fritidshemsverksamhet som inte räckte till. Därför prioriterade Socialdemokraterna i valmanifestet 2006 att utveckla kvaliteten på fritids genom ett löfte om att anställa 3 000 fler fritidspedagoger. Det kom aldrig att bli verklighet och är kvaliteten på fritidsverksamheten ännu sämre. Fritidshemmens verksamhet är viktig för barnen, och med mer personal skulle fler arbetsuppgifter kunna fördelas mellan skola och fritidshem. Hjälp med läxläsningen är ett exempel på samarbetsmöjligheter mellan skola och fritids. Ytterligare som behöver uppmärksammas med fokus på fritidsverksamheten och barnen är barns sommar på fritids. Föräldrar som drabbats av arbetslöshet men som, vilket inte är ovanligt, erbjuds och tar semestervikariat över sommaren har behov av fritidsverksamheten för sina barn över sommaren. Fritids blir en stor del av de barnens sommar och sommarlov. Riktade resurser och insatser för att göra också dessa barns sommar till något spännande och roligt skulle vara välkommet och dessutom nå barn som behöver mer av vårt gemensamma engagemang. Ett välfärdsland måste kunna ge varje barn en fritidshemsverksamhet av god kvalitet. Detta bör ges regeringen till känna. i (s)
mot · GX02Ub427 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av verkligt lika villkor för skolor oavsett huvudman. Ska modellen för svenskt skolväsende behålla sin legitimitet hos skattebetalarna borde varje regering inse att det är viktigt att kommunala och fristående skolor behandlas lika. Så är inte fallet . I regeringens proposition 2008/09:171 sägs rent ut att kommuner inte får minska bidragen till fristående skolor när de behöver spara. Däremot är det fritt fram att spara in på kommunala skolor detta trots att propositionen har den i sammanhanget smått parodiska titeln på lika villkor. Barn med särskilda behov har sin självklara och lagliga rätt till extra stöd och hjälp, och det är alldeles utmärkt. Men om en fristående skola bedömer att en elev behöver placeras utanför skolan för att eleven har särskilda behov får kommunen betala. Effekten har blivit att nästan alla barn med särskilda behov som kostar mycket pengar hamnar hos kommunen och då får eleverna i den kommunala skolan de facto mindre pengar per elev till sin klass. Barn med särskilda behov som har sin självklara och lagliga rätt till extra stöd och hjälp diskrimineras med det här systemet. () har särskilt understrukit att det inte är till barns fördel att barn sållas ut på ett sådant sätt att barn med särskilda behov så gott som alltid ska gå i en klass med huvudman. Regeringen bör ta initiativ till en lagreglering som innebär att kommunala och fristående skolor behandlas lika.
mot · GX02Ub429 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med skolans likabehandlingsplaner ska prioriteras. Enligt barn- och elevskyddslagen (2006:67) ska varje skola upprätta en likabehandlingsplan. Planen skall syfta till att främja barns och elevers lika rättigheter oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Planen ska också bidra till att förebygga och förhindra trakasserier och annan kränkande behandling. har utfärdat riktlinjer för hur dessa planer kan se ut och vad de bör innehålla. För är likabehandlingsplanerna viktiga. Att barn och ungdomar får vistas i en skolmiljö som så långt som möjligt är befriad från trakasserier, diskriminering och kränkande behandling är oerhört viktigt. Utan en trygg skolmiljö blir kunskapsinhämtandet lidande och barnen tappar i självförtroende och självkänsla. Likabehandlingsplanen är ett viktigt redskap för att implementera värdegrundsarbetet i skolan. Det finns dock stora brister i skolornas hantering av likabehandlingsplanen. Majoriteten av de skolor som har inspekterat då lagen infördes har brister i arbetet med likabehandlingsplanen. av de kommunala och av de fristående skolor som har inspekterats har brister, antingen i utformandet eller i upprättandet av likabehandlingsplanen. Att många skolor fortfarande helt saknar likabehandlingsplaner är särskilt allvarligt. Lagen ställer höga krav och kräver delvis ny kunskap om diskriminering. Det är viktigt att eleverna har en god kunskap om att en likabehandlingsplan finns och om dess innehåll. Skolinspektionen bör inom ramen för skollagen ges sanktionsmöjligheter, till exempel möjlighet att utdela vite, om en skola inte förmår att inom rimlig tid åtgärda påtalade brister. Det är av stor vikt att arbetet med likabehandlingsplanerna prioriteras och ges verkligt innehåll.
mot · GX02Ub430 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa arbetsmiljövandringar i skolan. Arbetsmiljön i skolan är ett viktigt men alltför lite diskuterat ämne. har presenterat en rapport om skolans arbetsmiljö, med utgångspunkt i elevernas egna upplevelser. Den visar att det finns mycket att göra inom området. Situationen är mycket allvarlig på flera håll runt om i landet, och ingen vuxen skulle acceptera att arbeta på en arbetsplats med lika dålig arbetsmiljö som flera elever tvingas att göra. Berättelserna är många om dålig ventilation, nedklottrade inventarier och äckliga toaletter. Skolorna runt om i ser mycket olika ut och har olika förutsättningar på grund av bland annat elevantal, byggnadsår, närmiljö, skolklimat och personalsammansättning. Även om många elever går på skolor med god arbetsmiljö är det dock mycket allvarligt att flera elever runt om i landet tvingas uppleva en arbetsmiljö som inte kan anses vara acceptabel. genomförs en skyddsrond på skolorna . I denna deltar skolledning och skyddsombud. Enligt arbetsmiljölagen ska eleverna från årskurs 7 i ges tillfälle att utse elevskyddsombud som representerar eleverna i skyddsverksamheten. Detta arbetssätt borde utvidgas och inkludera alla elever från förskoleklass i arbetsmiljövandringar på skolan. Rektor ansvarar för att de genomförs och skolledningen bör leda vandringen. Eleverna måste vara representerade med en elevrepresentant från varje klass tillsammans med en fastighetsingenjör. Det ska också vara fullt möjligt att en kommunpolitiker deltar. Arbetsmiljövandringar bör ske regelbundet, både utomhus och inomhus. De äldre eleverna bör precis som de anställdas skyddsombud få den utbildning de behöver för att klara sitt uppdrag. Det gäller framför allt kunskap om arbetsmiljöarbete och de regler som finns på arbetsmiljöområdet. Dessutom bör även kunskap om skollagen och läroplanerna ingå.
mot · GX02Ub436 · 2009-10-02 00:00:00 — Förskolan och barngruppernas storlek tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personaltätheten i förskolan. En viktig kvalitetsfaktor i förskolan är personaltäthet och barngruppens storlek. Stora barngrupper med dålig personaltäthet orsakar dålig inlärning, stress och bristfällig omsorg. I en stor barngrupp med större personaltäthet får barnet mer uppmärksamhet och kan ta mer av förskolepersonalens tid i anspråk utan att detta får negativa effekter för övriga barn i gruppen. Högre personaltäthet gynnar framför allt de yngsta barnen och barn i behov av särskilt stöd. Man har även en större chans att som förskolepersonal se de barn som skulle behöva mer stöd och resurser den dagen då de börjar i . Den socialdemokratiska regeringen utvecklade under sin mandatperiod kvaliteten på förskolorna genom att anställa fler barnskötare och förskollärare. Några exempel på viktiga faktorer att ta hänsyn till är barnens ålder och kön, behov av särskilt stöd, andelen barn med annat modersmål, kontinuiteten i barn- och personalgrupp, förskolepersonalens kompetens och upptagningsområdets sociala karaktär. Barn som har behov av särskilt stöd och barn med annat modersmål än svenska gynnas generellt i mindre barngrupper med högre personaltäthet. En generellt god kvalitet är ofta den bästa insatsen för många av dessa barn. Kontinuitet i barn- och personalgrupp är en förutsättning för att barn ska lära och utvecklas i relationen och i samspelet med varandra och med de vuxna. Även förskolepersonalens kompetens har betydelse. I arbetslag med välutbildad och erfaren personal finns goda förutsättningar att arbeta med samspelet och relationerna i barngruppen. För att underlätta inlärningen och förbättra omsorgen om barnen bör man se över förskolegruppernas storlek i enlighet med allmänna råd för kvalitet i förskolan.
mot · GX02Ub440 · 2009-10-04 00:00:00 — Samverkan mellan skola och näringsliv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökad samverkan mellan skolan och näringslivet. Ungdomsarbetslösheten är en av stora utmaningar. Regeringens insatser för att skapa en skola med fokus på kunskap och bildning är välkomna, liksom satsningarna på att höja statusen och ge utrymme för yrkesinriktade utbildningar. Sammantaget kommer detta att leda till fler välutbildade ungdomar som kan matchas med efterfrågan på arbetsmarknaden. Det är också lika viktigt att dagens ungdomar får chansen under sin skoltid att få utbildning i entreprenörskap för att våga ta steget att bli egna företagare. Det är företagarna som skapar de nya jobben. I utbildningen är därför entreprenörskap mycket viktig och bör finnas med redan från lägre årskurser. Att redan i skolan få kunskap och färdighet om företagande kan underlätta för många att våga satsa på att bli egen företagare. Ung Företagsamhet och Snilleblixtarna har hjälpt många att just våga ta det steget. Några av de orsaker till lågt företagande som brukar anges är bristande självförtroende och för lite kunskap och praktisk erfarenhet om hur man startar och driver eget företag. Detta är något att ta på stort allvar. Det behövs därför ökad samverkan mellan skola och företag, vilket bör ges regeringen tillkänna. Det är också viktigt med finansiellt stöd för att fortsätta och utveckla bland annat Ung Företagsamhet och Snilleblixtarna.