ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub250 · 2009-09-21 00:00:00 — Teater och dans i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om teater och dans i . finns idrott, bild och musik som egna ämnen i , men inte teater och dans. Teater (drama) ingår som en del i svenskan och dans i idrottsämnet. Många skolor har drama och dans under elevernas utökade tid, där eleverna själva väljer att vara med. Men teater och dans borde få större utrymme i utbildningen och finnas med redan från årskurs 1. Teater är ett ämne som utvecklar barns och ungdomars sociala, språkliga och kommunikativa förmågor, vilket framgår bland annat av . Teater utvecklar elevernas verbala förmåga och ordförråd. Eftersom språket är en maktfaktor är det viktigt att våga tala inför andra och säga sin mening. Det utvecklar en levande demokrati. Genom teater får eleverna också en bra kroppsuppfattning, ett tydligt kroppsspråk och god röstträning. Att eleverna lär sig att tala och agera inför andra är något som de kommer att ha nytta av resten av livet. Allt detta leder till ett förbättrat självförtroende, vilket är väldigt viktigt för en människas utveckling. ger lika mycket rörelse och träning som någon annan idrott, men är inte tävlingsinriktad som många andra idrottsgrenar. Därför kan dans vara ett bra alternativ när det gäller att öka intresset för fysisk aktivitet inom skolan. I dans kan alla vara med på lika villkor och oavsett fysiska förutsättningar; det är med andra ord en högst jämlik träning. Även dans ökar självkänslan och är viktig i olika sociala sammanhang. Trots ett antal utredningar om skolan under de senaste årtionden har varken teaterns eller dansens betydelse för eleven eller för lärandet belysts. Det är hög tid att höja statusen för dessa estetiska verksamheter för att öka kreativiteten och lusten i skolan.
mot · GX02Ub251 · 2009-09-21 00:00:00 — Utbildning i kost- och näringslära tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adekvat utbildning i kost- och näringslära för dem som arbetar med att servera och laga mat. Svenskar tenderar att bli alltmer överviktiga. Undersökningar görs och larmrapporter visar att den negativa utvecklingen bara fortsätter. som många blir överviktiga är många gamla inom äldreomsorgen undernärda. Många människor i vårt samhälle är till stor del beroende av mat som tillagas och serveras av andra. En viktig del för att komma till rätta med problem som ökande barnfetma eller undernärda äldre är att de som på något vis arbetar med att servera och laga mat till andra får adekvat utbildning i kost- och näringslära. Kost- och näringslära är för lärare och förskollärare en betydelsefull del i deras utbildning; lika betydelsefullt borde det vara för vårdbiträden och undersköterskor i deras utbildning att få den kunskap som behövs. Samma sak gäller de som går hotell- och restaurangprogram i gymnasiet där undervisningen i kostlära är bristfällig. Kost- och näringslära borde få status som självständigt ämne i utbildningen till dessa yrken detta för att förebygga fetma och undernäring samt även för att utbilda personalen så att den har kunskap om allergier och andra kostavvikelser.
mot · GX02Ub252 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inackorderingsstödet för gymnasieelever. Landets gymnasieelever har rätt till fritt val när det gäller att välja vilken gymnasieskola de önskar att gå i. Om en elev väljer en utbildning på annan ort än i hemkommunen eller i ett samverkansområde får man extra kostnader för resor och inackordering. är det olika regler beroende på om eleven väljer att gå utbildningen i en skola eller i en friskola. Om eleven går på en gymnasieskola långt från hemorten är det den egna hemkommunen som fastställer inackorderingsstödet med en på central nivå beslutad lägstanivå. Eleven som går på en friskola får sitt stöd ifrån CSN som bedömer storleken på bidraget utifrån avståndet från elevens hemort till skolorten. Samma regler gäller också för elever som går på exempelvis folkhögskola eller på gymnasieskola med riksintag. Detta regelsystem måste ses över eftersom det skapar en ojämlik och orättvis situation mellan elever som väljer att bedriva sina gymnasiestudier på annan ort. Elever ska ha samma rättigheter oavsett vilken huvudman den skola de antagits till har.
mot · GX02Ub253 · 2009-09-29 00:00:00 — Utbildningarna till lärare, polis och jurist och genusperspektivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbildningarna till lärare, polis och jurist ska genomsyras av genusperspektivet. Vi lever fortfarande i ett samhälle som genomsyras av manliga normer och där mannens överhöghet över kvinnor och barn är accepterad. Vi måste därmed aktivt fortsätta arbetet för att det som vi redan uppnått på jämställdhetsområdet inte ska raseras. Det måste ske över hela samhället och genomsyra all utbildning, och speciellt de utbildningar som har nära kontakter med människor. Det är fler kvinnor än män som studerar på högskola eller universitet. Där är dock skillnader mellan utbildningarna när det gäller könsfördelningen. Därför är det viktigt att jämställdhetsfrågorna finns med inom högskolevärlden, inte minst inom lärar-, polis- och juristutbildningarna. Dessa utbildningar bör genomsyras av genusperspektivet så att det blir ett naturligt förhållningssätt för dem som utbildas till lärare, polis eller jurist. Genom att dessa yrkesgrupper har med sig ett genusperspektiv som ett förhållningssätt när de kommer ut i yrkeslivet kommer samhället att ta ytterligare steg mot ett mer jämställt samhälle.
mot · GX02Ub254 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konflikthantering och om att skapa god umgängeskultur i skolan. Mobbning och våld kan aldrig accepteras i skolan. Bästa sättet att få en mobbningsfri skola är att arbeta förebyggande innan konflikter och kanske våld uppstår. Det finns en metod att träna konflikthantering och odla god umgängeskultur i skolan som uppmärksammats förvånansvärt lite nämligen skolmedling eller elevmedling. Det bygger på övertygelsen att elever är kapabla att hantera konflikter mellan andra elever. Elevmedling bygger också på antagandet att kommunikation och särskilt samtal ansikte mot ansikte i en strukturerad miljö är ett viktigt verktyg för att förhindra ett dåligt socialt skolklimat. Modellen innebär att två elever från varje klass får genomgå en särskild utbildning till medlare. Utbildningen leds av en person med specialkunskaper om konflikthantering och innehåller exempelvis följande teman: Kommunikation, verbal och icke-verbal. Självkänsla och självförtroende. Att sätta ord på känslor. Problemlösning och konflikthantering. Utbildningen genomförs , , och eleverna ska därefter med stöd av särskilda lärare kunna fungera som medlare bland hela skolans elever. Erfarenheterna från länder som använder sig av skolmedling är positiva. Resultaten från utvärderingar som genomförts av nationella projekt i exempelvis , och visar bl.a. att engagemanget för en bättre social miljö på skolan ökar markant och att eleverna tar till sig ett förhållningssätt som de har nytta av hela livet. Generellt sjunker konfliktnivån, och lärarnas tid till skolarbete ökar. Att lära sig konflikthantering är också ett sätt att praktisera grunden för det demokratiska samhället, nämligen respekt. Respekt för andras perspektiv och argument skapas genom samtal och dialog. Och på det sättet bygger vi demokrati.
mot · GX02Ub255 · 2009-09-28 00:00:00 — Behovet av läkare i sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av fler utbildningsplatser för läkare. Bristen på framförallt distriktsläkare inom den svenska sjukvården fortsätter att vara ett problem för landstingen och inte minst för patienterna. Kostnaderna för stafettläkare blir mycket höga för de landsting som måste använda sig av dessa. är det många landsting som brottas med problemen kring läkarvakanser och rekrytering, och problembilden tycks snarare öka än minska. Tryggheten för en patient att träffa samma läkare vid varje besök kan inte överskattas. Det är oerhört viktigt att läkaren känner patienten, speciellt om patienten har återkommande läkarbesök. Men alltför många patienter får träffa olika doktorer vid varje besök på vårdcentralen, vilket är oacceptabelt. Medborgarnas behov och önskemål måste stå högt på listan när det gäller fler läkare. Att veta att det finns läkarkompetens att tillgå när man besöker vårdcentral eller sjukhus är viktigt, likaså att man känner tillit och förtroende för den behandlande läkaren. Det handlar således om tillgänglighet och om förtroende för att samhället ser till att det finns tillräckligt med personal inom sjukvården. Den arbetssituation som råder på våra vårdcentraler och sjukhus kan heller inte betraktas om tillfredställande för den fast anställa läkarkåren. Totalt sett är dock frågan om bristen på läkare inom landstingen i vårt land ett stort problem som måste åtgärdas på politisk väg. Att se till att utbilda fler läkare liksom att validera utländsk läkarkompetens är en väg att gå som snabbt behöver aktualiseras och åtgärdas. Intresset för att bli läkare är stort, men hjälper det inte att ungdomarna som söker utbildningen har toppbetyg. De har ändå svårt att komma in eftersom platserna är för få om man ser till behovet. Alternativet blir att istället söka läkarutbildningen i något annat land. Detta sker då som svenska landsting söker med ljus och lykta efter läkare utomlands.
mot · GX02Ub257 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel. har ett av världens mest generösa studiestöd. Vid internationella jämförelser utmärker sig vårt land tydligt. I en studie av 15 länder som genomfördes var det land som hade högst ekonomisk tillgänglighet till högre utbildning tack vare generösa bidrag, stora lånemöjligheter och låga utbildningskostnader. En publicerad rapport från den ekonomiska samarbetsorganisationen bekräftar den övergripande bilden. Sju av tio studenter på universitet och högskolor har studiemedel för att klara sin försörjning. Studiemedlens totalbelopp är avgörande för att studenterna ska kunna täcka sina levnads- och studiekostnader . Med detta i åtanke föreslår regeringen att studiemedlen höjs med . Framför allt höjs lånedelen med för att på så sätt skapa ett tydligt tillskott till studenternas totalekonomi. Studiebidraget justeras upp med . Från höjs dessutom fribeloppet för studenter med . Regeringens förslag innebär att fribeloppet beräknas höjas från dagens till per kalenderår för en heltidsstudent. I praktiken betyder det att en student skulle kunna tjäna under två sommarmånader och dessutom jobba en del med en lön på utan att det minskar studiemedlen. Det innebär att de allra flesta studenter med normala extrainkomster täcks in av förändringen. Höjningen av fribeloppet är angelägen av flera skäl. Det är en viktig princip att det ska löna sig att arbeta också för studenter. Studenter som arbetar vid sidan av studierna drabbas inte sällan av betydande marginaleffekter. Också vid förhållandevis måttliga inkomster trappas studiemedlen ned. Den signal som samhället har sänt ut har varit mycket märklig när den student som frivilligt har velat ta ett större eget ansvar för sin försörjning har straffats. blir det ändring på det. Höjningen av fribeloppet kommer att ha särskilt stor betydelse för de studenter som inte har föräldrar eller andra närstående som kan hjälpa till med försörjningen. Höjt fribelopp har därmed också en tydlig rättviseprofil. Nästa steg bör rimligtvis bli att helt slopa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel. De studenter som arbetat vid sidan av sina studier har också snabbare kunnat ta sig in på arbetsmarknaden. Det kan finnas skäl att även fortsättningsvis behovspröva bidragsdelen, men de argumenten håller inte för studielånen. Att helt slopa inkomstprövningen skulle dels sända en tydlig om att det alltid lönar sig att arbeta, dels uppmuntra till fortsatt arbete vid sidan av studierna. I praktiken skulle då fribeloppet vara helt avskaffat för studielånen.
mot · GX02Ub258 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om valfrihet inom vuxenutbildningen. Vuxna som vill studera inom sfi eller på komvux bör får välja var och hur det ska ske. äger kommunen den frågan helt och hållet. Rätten att välja komvux i grannkommunen eller hos en privat anordnare, på samma sätt som inom och i gymnasiet, finns inte. Det är ologiskt och oförsvarbart att vuxna inte har samma valfrihet som yngre, att rätten att välja tar slut när man blir myndig. Just inom vuxenutbildningen finns fler dimensioner av valfrihet, utöver möjligheten att välja mellan olika anordnare, vilket gör den extra värdefull. Här finns möjlighet att börja läsa , kursstarterna är inte bundna till läsåret. Man kan välja tempo i studierna, några behöver och andra kan snabbt klara av studierna. Och det tredje handlar om formerna för utbildningen. Ökad valfrihet ger utrymme för distansstudier eller kombinationer av distans- och skolförlagd undervisning vid sidan av den helt skolförlagda. Med lagstadgad rätt att välja var och hur man vill läsa, på likartat sätt som finns på och gymnasiet, ökar individens möjligheter att få en utbildning som är anpassad för just honom eller henne. Utöver dessa argument finns det också kvalitativa skäl att införa valfrihet i vuxenutbildningen. Det blir en tydligare efterfrågestyrning där de studerande kan välja den samordnare som uppfattas som bäst lämpad. Dessutom finns en del nackdelar med de entreprenader som många kommuner arbetar med , nämligen att priset och inte kvaliteten avgör och att avtalen ofta löper . Det skapar inte stabila villkor och långsiktighet i verksamheten. Därför är det önskvärt att övergå från entreprenadmodellen till en valfrihetsmodell också i vuxenutbildningen. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag om valfrihet för vuxna som studerar inom vuxenutbildning och svenska för invandrare.
mot · GX02Ub259 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklad, förkortad och förbättrad tillståndsprocess för friskoleetablering. Friskolereformen har varit en vitamininjektion för den svenska skolan. finns 994 friskolor med sammantaget över 160 000 elever. Därutöver går 75000 barn på enskilda förskolor. Var sjätte gymnasieelev går i friskola. Friskolor bidrar till ökad mångfald, vilket behövs för att tillmötesgå människors olika behov och förutsättningar. Det har emellertid visat sig att regelverket är dåligt anpassat för dagens utbildningssituation. Faktum är att dagens regler har varit i stort sett desamma då det nästan inte fanns några friskolor alls. Det måste bli mer likvärdiga spelregler mellan kommunala skolor och friskolor. tillståndsprövning för nyetablering av en friskola har av många beskrivits som byråkratisk, godtycklig och tidsödande. Det är därför rimligt att utarbeta en ny tillståndsprocess som är både effektiv och rättssäker. De som vill starta måste visa att de är förtrogna med styrdokumenten (skollag, förordningar, läroplaner, kursplaner etc.) och förpliktiga sig att följa regelverket. Utifrån denna princip bör en ny tillståndsprocess utarbetas som bland annat innebär att ansökningstiden bör kunna förkortas avsevärt och att beslut ska kunna ges från ansökningstidpunkten. Det är orimligt att man måste skicka in sin ansökan innan man vill starta en friskola. Det är vidare tveksamt att prövar etableringen av en ny friskola utifrån vilka konsekvenser den får för den kommunala skolan. Kommuner kan starta skolor hur de vill, även om det påverkar grannkommunerna negativt. Därtill har de kommunala skolorna möjlighet att styra över om konkurrenter ska få starta. Kommunerna bör inte ha möjlighet att fördröja starten av nya friskolor genom att överklaga beslut om tillstånd. tar vidare hänsyn till irrelevanta faktorer vid sin bedömning. Till exempel ska intresse från elever för den nya skolan redovisas och dokumenteras, trots att det är näst intill omöjligt att marknadsföra en skola som inte finns och inte fått tillstånd. De elevprognoser som redovisas ger därför inget som helst belägg för ett faktiskt intresse från eleverna. Man ska också ange lokaler och personal för den nya skolan redan vid ansökan, vilket lätt blir ett moment 22 eftersom väldigt få kan teckna lokalkontrakt innan de ska starta skolan och innan de har fått tillstånd. Mot bakgrund av de problem som dagens regelverk medför bör regeringen återkomma till med förslag på hur tillståndsprocessen kan förkortas, förenklas och förbättras.
mot · GX02Ub264 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad utbildning i palliativ vård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en påbyggnadsspecialitet i palliativ medicin. Den palliativa vården, dvs. vården i livets slutskede, ska tillgodose patientens behov av fysisk, social, psykologisk och existentiell karaktär. Vårdens personal har utbildats och motiverats att möta döende patienters behov på ett allt bättre sätt. Men trots en välgrundad insikt om värdet av en god palliativ vård finns det fortfarande stora brister, vilket inverkar negativt på livskvaliteten för patienter som vårdas i livets slutskede. Variationen i landet är stor och det tar att få ut kunskap så att alla får del av den. Kunskapsutvecklingen och forskningen blir lidande om inte palliativ medicin som specialitet och kunskapsområde erkänns. För de allra svårast sjuka med komplexa symtom måste det finnas läkare och annan vårdpersonal med stor samlad klinisk specialistkunskap och erfarenhet. Det är till gagn för både patienter, närstående och vården i stort att läkare utöver sin grundspecialitet av egen drivkraft och intresse förkovrar sig och får den kunskap som ett intyg om tilläggsspecialitet representerar. Utan en tilläggsspecialitet riskerar vi tillbakagång och kompetensklyfta i den palliativa vården. Rekryteringen och därmed återväxten är svår och kommer att försvåras ytterligare om man inte kan erbjuda en specialitet som plattform för fortsatt arbete. Regeringen bör därför ta initiativ till en påbyggnadsspecialitet i palliativ medicin.
mot · GX02Ub265 · 2009-09-29 00:00:00 — Utbildning för att möta våldsutsatta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av utbildningskraven för socionomer i syfte att på ett bättre sätt bemöta våldsutsatta. Det finns en allmänt känd kunskap om den omfattande förekomsten av våld i nära relationer. Regering, landsting och kommuner har gjort och gör stora satsningar för att de kvinnor som blivit utsatta ska få skydd och stöd. Polisen har satsat på utbildning av sin personal och driver en kampanj för att fler ska våga göra anmälan. Barn som bevittnat våld i hemmet ses enligt lagens mening som offer och skall agera därefter. Det finns dock fortfarande stora brister som leder till att de som utsatts för våld eller bevittnat våld inte bemöts på ett professionellt sätt i kontakterna med och inte heller får de samhällsinsatser som krävs. Varje utsatt barn och varje utsatt kvinna är i en unik och mycket sårbar situation, en situation som är svår att förstå om man inte själv har egen erfarenhet av våld i nära relationer. Bemötandet är avgörande, och för att skapa förtroende krävs kunskaper. För en socionom borde det därför krävas högskoleutbildning i våld i nära relationer. Det finns visserligen redan 50-poängs högskoleutbildningar, men regeringen bör se över socionomutbildningen och hur redan utbildade socionomer kan komplettera sin utbildning för att på ett bättre sätt möta våldsutsatta.
mot · GX02Ub267 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utformningen av det s.k. Lärarlyftet. Alliansregeringen slog glädjande nog tidigt fast att den kvalificerade fortbildningen för lärare behövde förstärkas. I denna ambition är det också mycket välkommet att den särskilda satsningen kallad Lärarlyftet införts för att garantera lärarna en trygg sådan fortbildning med målet att cirka 30000 lärare ska komma att ha givits denna möjlighet fram . Emellertid har även bra reformer ofta vissa skönhetsfläckar och det är en sådan som denna motion syftar till att fästa uppmärksamhet på vad gäller satsningen Lärarlyftet och den utgår från ett elevperspektiv. Såsom Lärarlyftet kommit att utformas får den fortbildande läraren vanligen enbart möjlighet att i praktiken studera på deltid för att vara verksam på sin arbetsplats . Sett ur ett elevperspektiv är detta inte sällan förödande för en vettig planering av lektionerna. Den flexibilitet som heltidsnärvaro innebär för att bäst kunna schemalägga skolveckan för eleverna hämmas inte sällan påtagligt av att bara delar av veckan står till buds för att få ihop ett pussel som passar både elever och lärare bäst. Därtill utgör en endast deltidsfrånvarande ordinarie lärare ofta ett hinder för unga lärare som erbjuds vikariat för den lärare som fortbildar sig att fullt ut ta sig an uppgiften att möta eleverna på heltid i skolan. När kvalificerad fortbildning för lärare erbjöds för något decennium sedan, så fanns en konstruktion som innebar att läraren erbjöds studera på heltid av lönen (så kallat B-avdrag). Detta system uppfattades av de lärare som utnyttjade det som både smidigare och enklare att hantera ur både sitt eget och elevernas perspektiv jämfört med hur lärarlyftet visat sig fungera i praktiken med en vanligen splittrad deltidstjänstgöring. Särskilt beaktades i det tidigare B-avdragssystemet det behov som eleverna hade av att alltid ha en och samma lärare närvarande för alla de situationer som kan uppstå under en skolvecka. Dessutom kunde den studerande läraren mera koncentrerat och effektivt inhämta de önskade fortbildningskunskaperna så att även dessa tidigare än med Lärarlyftet kunde återbördas till skolan när studierna avslutats. Vi vill därför att ger regeringen tillkänna att en översyn av hur Lärarlyftet fungerar i praktiken med fokus på ökade möjligheter till heltidsstudier bör komma till stånd.