ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub395 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stödja glashantverksutbildningen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samarbete i för vissa hantverksutbildningar. Glascenter avbryter sitt elevintag till en av sina glashantverksutbildningar. Detta är en direkt följd av att minskat statsbidraget från /läsår till /läsår. Denna minskning gäller . Detta gör det naturligtvis svårt för kommunen att fortsätta driva utbildningen. De elever som tidigare kommit in på utbildningen får fullfölja densamma men man väljer alltså att stoppa nya intag. Utbildningen vid Glascenter har som syfte att utbilda elever från alla nordiska länder och har varit betydelsefull för att utbilda glaskonstnärer i hela . Inte minst har den varit viktig för att utbilda vuxna blivande konstnärer. Av dem som går utbildningen på Glascenter startar många egen verksamhet i konstglashyttor men vissa också vid glasbruken. Det har varit svårt att finna tillräckligt många elever också till andra hantverksutbildningar i . På många håll i landet har man gått samman i större regioner för att kunna få elevunderlag till de yrkes- och hantverksutbildningar som man erbjuder. Detsamma gäller i andra nordiska länder. Det har inneburit att en mängd utbildningar har fått läggas ner som antalet yrkesverksamma inom yrkesområdena därmed minskat. Detta är naturligtvis icke önskvärt, både ur synvinkeln att vissa yrken riskerar att dö ut och ur synvinkeln att äldre yrkesverksamma inte får möjlighet att överföra sina kunskaper till yngre förmågor. Många av de utbildningar som är svåra att finna tillräckligt många elever till finns inom kulturområdet eller inom områden som ligger nära kulturen. Det kan vara allt från hattmakare till speciella snickare som kan renovera äldre byggnader på ett tidstypiskt sätt eller som glashantverkare i Glasriket. De utredningar som gjorts visar tydligt på behovet av att samordna utbildningar på olika sätt. Man kan bredda rekryteringsunderlaget och finna elever från omgivande län men också i våra nordiska grannländer. Inte minst finns ett behov av att ta tillvara den genuina yrkeskompetens som finns inom hantverksyrkena innan de nuvarande yrkesutövarna faller ifrån.
mot · GX02Ub396 · 2009-10-05 00:00:00 — Ökad IT-kompetens och förbättrad datortillgång för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över IT-kompetensen bland landets lärare samt att planera för förbättrad datortillgång för dem. Det finns många brister och skillnaderna är stora när det gäller IT-kompetens och tillgång till datorer för lärare. Det visar en undersökning som gjort. Många lärare tvingas dela dator med andra, vilket försvårar möjligheterna att utföra arbetsuppgifterna. På de flesta skolor går det fler än två lärare per datorn och dessutom behöver många utföra det som ska göras , på rasten, vilket leder till köbildning. De flesta lärare använder IT i såväl pedagogiska som administrativa syften. Omkring nio av tio lärare uppger att de använder dator på lektionstid åtminstone och drygt hälften av lärarna på grund- och gymnasieskolan anger att de använder dator på lektionstid . Bland förskolepersonalen är andelen som använder dator i arbete med barngruppen . De flesta lärare uppger också att de använder dator utanför lektionstid , till förberedelsearbete och till administrativa uppgifter. Lärarnas bedömning av sin egen IT-kompetens skiljer sig något åt mellan de olika verksamhetsformerna. Omkring två tredjedelar av lärarna på gymnasieskolan och vuxenutbildningen bedömer att de är ganska eller mycket bra på IT, medan andelen är något lägre för personal på grundskola och förskola. Många lärare uppger behov av kompetensutveckling inom IT-relaterade områden där den största andelen har behov av att lära sig mer om arbete med bild, ljud och video med hjälp av IT. Datorer är oumbärliga arbetsredskap i skolorna. Därför bör god tillgång prioriteras, liksom möjligheten för lärare att utveckla sin IT-kompetens.
mot · GX02Ub397 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att skydda den forskning som bedrivs vid . lades propositionen Prövning av vindkraft som syftar till att underlätta utbyggnaden av vindkraft som kraven på en rättssäker och omsorgsfull prövning inte minskar. I ett tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att utreda behovet av författningsändringar, bland annat i fråga om förnybar energi. Syftet med översynen var att identifiera behov av regeländringar som underlättar en fortsatt utbyggnad av vindkraft i enlighet med uppsatta mål, som miljömålen ska nås, försvarsintresset ska skyddas och eventuella effekter för fisket, rennäringen och andra areella näringar ska belysas. Ett intresse som dessvärre inte skyddas är rymdforskning. är en forskningsanläggning som har bedrivit forskning om rymden. har observatoriets anläggningar samt driftsfunktionerna för dem status som nationell anläggning för radioastronomi och lyder under en separat styrelse. Bland annat övervakas ozonskikt och kolmonoxid i atmosfären för att studera eventuella förändringar i halterna. Det är oerhört känslig apparatur man arbetar med och man har ett skyddsområde runt anläggningen där man inte får ha mobiltelefon påslagen. Men utvecklingen går framåt och vindkraftverken utgör nu med sina höjder ett hot mot forskningen. Anledningen är att signalerna från mobiltelefoner studsar på vindsnurrorna och stör ut de signaler man samlar in från rymden. För observatoriets del blir det omöjligt att bedriva forskning då man inte kan stänga ute signalerna från mobiltelefoner, och man måste i så fall lägga ner viktig forskning. Det är således av största vikt att skyddet inom forskningsområden med störningsskydd förstärks till att även omfatta förbud mot vindkraftverk inom störningsavstånd. Det bör därför göras en förändring i lag (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning, eller annan för verksamheten på Råö relevant lagändring, för att skydda den viktiga forskning som bedrivs vid .
mot · GX02Ub399 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla . Kritiken mot har varit omfattande och bidragit till att myndigheten fått ett skamfilat rykte. För det mesta har kritiken handlat om dålig service och låg tillgänglighet. CSN har dock genomgått flera förändringar där både servicenivån och tillgängligheten förbättrats. Även om vissa förbättringar kunnat ses uppmanas CSN i den studiesociala utredningen att fortsätta sin effektivisering. Belastningen är dock fortfarande hög och många får vänta på sina utbetalningar. En del av detta kan förklaras med att för alla dem som söker studiemedel finns det bara en instans att vända sig till. CSN är således inte bara en gammalmodighet utan även ett statsmonopol på studiestödsmarknaden. Det finns inga hållbara argument för att studielån ska administreras av en statlig myndighet. I stället bör vi öppna lånemarknaden för banker och andra finansiella företag till att skapa ändamålsenliga lån till studenter. Vårt grannland har redan en sådan lösning på administrationen av studiemedel. Förenklat går detta ut på att staten för studielånen genom vad de kallar statsborgen. När studenten blivit beviljad statsborgen, studiemedel, söker studenten med den beviljade statsborgen som grund lån på den bank han eller hon själv vill. Att konkurrensutsätta denna marknad kommer framför allt att vara fördelaktigt för de studenter som avser att finansiera sin studietid med studiemedel. Systemet ger studenterna en ökad service och tillgänglighet både vad gäller öppettider, antalet kontor och möjligheten att nå fram via telefon. För bankernas del öppnas möjligheten att på ett tidigt stadium komma i kontakt med och knyta till sig framtida kunder.
mot · GX02Ub401 · 2009-10-01 00:00:00 — Fribeloppet för lånedelen i studiemedlet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet. Från höjs fribeloppet för studenter med . Regeringens förslag innebär att fribeloppet beräknas höjas från dagens till per kalenderår för en heltidsstudent. I praktiken betyder det att en student skulle kunna tjäna under två sommarmånader och dessutom jobba en del med en lön på utan att det minskar studiemedlen. Detta är i grunden att mycket bra förslag, men det är ett förslag som bara är ett steg på vägen mot ett totalt avskaffande av fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet. Fribeloppet är den maximala inkomsten av tjänst, näringsverksamhet eller kapital en student får ha per halvår utan att studiemedlet minskas. Om en student tjänar mer än fribeloppet minskas studiemedlet, både bidragsdelen och lånedelen, med hälften av det överskjutande beloppet. Avskaffandet av fribeloppet är angeläget av flera skäl. Det är en viktig princip att det ska löna sig att arbeta också för studenter. Den signal som samhället har sänt ut har varit mycket märklig, när den student som frivilligt har velat ta ett större eget ansvar för sin försörjning har straffats. blir det ändring på det. Avseende bidragsdelen av studiemedlet anser jag dock att detta är en rimlig konstruktion eftersom en student som tjänar stora summor pengar knappast är i behov eller bör vara berättigad till bidrag av det offentliga för sitt uppehälle. Ett bibehållande av fribeloppet i denna del är önskvärt och nödvändigt. Fribeloppet bör dock helt avskaffas för den del av studiemedlet som är ett lån. För lån tagna mellan och baseras återbetalningen på inkomsten, och den återstående skulden avskrivs . Detta innebär att även detta äldre lån hade inslag av bidrag, och ett fribelopp hade även i detta fall viss legitimitet. är studielånet ett annuitetslån som har en återbetalningstid . Eftersom detta då i de allra flesta fall kommer att betalas tillbaka förefaller det märkligt att även detta skulle omfattas av begränsningar av den inkomst en student kan ha vid sidan om sina studier. Fördelarna med att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet är två. För det första är det rimligare att ett lån inte påverkas negativt av att låntagarens inkomst förändras positivt. Dessutom kan möjligheten att arbeta under sin studietid ge värdefull erfarenhet för framtida jobbsökande. Detta blir inte mindre viktigt med tanke på den problematik med hög ungdomsarbetslöshet som vi står inför i .
mot · GX02Ub403 · 2009-10-05 00:00:00 — Skolgång i annat land än bosättningslandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns skolgång i annat land än bosättningslandet. Det pågår en stor arbetspendling i gränsområdena mellan de nordiska länderna. I vissa fall vill föräldrar att deras barn ska gå i skola där man arbetar. Bakgrunden kan vara alltifrån att föräldrarna vill ha barnet nära arbetsplatsen av rena trygghetsskäl till att de planerar en flytt till landet där man arbetar. Men det finns också fall där personer av olika skäl flyttar till ett annat nordiskt land men fortsätter att jobba kvar i ursprungslandet och vill att barnet ska få gå kvar i sin gamla skola. Problemen uppstår i och med den lagstiftning som finns i flera nordiska länder och som föreskriver att barnets bosättningsland är avgörande för var barnet ska gå i skola. Detta är ett reellt gränshinder som försvårar tillvaron för vissa individer i områden som exempelvis . Att komma fram till en lösning på denna problematik är i grunden också en valfrihetsfråga. Regeringen bör därför skyndsamt se över möjligheterna att träffa överenskommelser med berörda nordiska länder, såsom , för att komma till rätta med denna problematik.
mot · GX02Ub405 · 2009-10-01 00:00:00 — Minskning av våldet i skolor och förskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur det går att minska våldet i skolor och förskolor. Drömmen om det goda är utformad för skolan och innehåller beröring, reflexion, stillhet och rörelse. För de minsta finns en särskild barnqigong där de genom att smyga som den vita tigern, flyga som den röda fågeln eller lufsa som den svarta björnen, tar fram egna krafter som djuren representerar enligt den kinesiska läran. Sambandet är klart med skolors och förskolors inriktning på aktiviteter som främjar utveckling, fysisk rörelse och mycket uteliv för hälsan, och övningarna som riktas inåt för att barnen ska känna sig trygga, få god självkänsla och uppleva hur de ingår i en gemenskap. Trygga barn förstår samspelet bättre och knuffar sig inte fram för att hävda sig. När de ger massage till varandra blir de lugna, för man slår inte den som man har masserat. Och så kan de krama om varandra när de ses, eftersom de har lärt sig att kunna göra det. Beröring frigör det lugn- och rogivande hormonet oxytocin, och det har samma effekt för den som ger som för den som tar emot. Drömmen om det goda, som i första hand är ett fredsprojekt för skolorna, visar tydligt att det går att göra mycket för att både barn och vuxna kan må bättre och våld och stress minska. Ett gott exempel på detta är som bestämt sig för att satsa på Drömmen om det goda i förskolor och skolor. När man började i förskolan var nästan hälften av pedagogerna långtidssjukskrivna för utbrändhet. var de tillbaka i tjänst, och rapporterades bara några enstaka sjukdagar. Det är hög närvaro också bland barnen. har även beslutat att ge pengar till ett pilotprojekt för elever i årskurs fyra respektive sju. Lärare har satt samman ett hälsoprogram med tanke på att ungdomarna rör sig för litet och sitter för mycket framför datorn. Man har infört med föräldrarnas goda minne utöver läroplanen för att undervisa i kost- och träningslära, friluftsliv och natur respektive metodiken enligt Drömmen om det goda framför allt med massage och qigong. Man kan tydligt se att stillhets- och koncentrationsövningarna har effekt kanske som motvikt till den mediestyrda tillvaro som eleverna annars omges av. Eleverna får ett lugn de kan ta med sig i andra sammanhang. Flickorna utvecklar en inre styrka och blir inte så stressade i olika situationer. De stora grabbarnas attityd att knuffas och bråka med varandra minskas betydligt. Dessa goda exempel bör spridas till andra kommuner runt om i landet och inte minst bör uppmärksamma detta arbete och den forskning som görs på arbetet. I visar man stort intresse för metoden, och även i börjar Drömmen om det goda införas.
mot · GX02Ub412 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nya skollagen ska vara fortsatt positiv till möjligheten att fullgöra skolplikten på annat sätt, t.ex. genom hemundervisning. I förslag till ny skollag framkommer det att regeringen vill begränsa kommunernas möjlighet att ge tillstånd för hemundervisning. Verkligheten är den att kommunerna redan nu tillämpar denna möjlighet synnerligen restriktivt. Extremt få beviljas sådant tillstånd. har den absolut lägsta andelen hemundervisade barn av alla länder där hemundervisning är tillåten. Samhället behöver på alla tänkbara sätt uppmuntra föräldrar som vill ta ett större ansvar för sina barn. Det är nödvändigt att ta vara på kraften i föräldrars engagemang för sina barn då det är en starkt stabiliserande kraft i ett samhälle, vilken vi inte har råd att undvara. Motivationen är en oerhört positiv kraft, som det är viktigt att ta vara på. Då samhället drar barn från sina föräldrar inverkar detta negativt på relationen med föräldrarna, vilket för vissa barn kan leda till sämre vuxenkontakt överhuvudtaget. Många barn behöver mer tid med sina föräldrar för att bli trygga i en alltmer otrygg värld. På grund av att samhället har blivit mer komplicerat, behöver många barn en starkare barnföräldra-relation. Ett stort antal föräldrar i både i hemundervisningssammanhang och även i andra sammanhang upplever att skolpersonal, myndigheter och rättsinstanser kör över föräldrarnas ambitioner angående sina barn. Barns utbildning handlar inte bara om saklig och objektiv undervisning, utan även om fostran och social förmåga. Dagens ungdomar är i mångt och mycket utlämnade åt sig själva och varandra. Relationen till föräldrarna behöver stärkas , vilket i sin tur kommer att stärka relationen med andra vuxna t.ex. lärare. Barn behöver en stark förankring i relationen till sina föräldrar för att kunna tillgodogöra sig kunskap. Att i detta läge ta bort en möjlighet för föräldrar att ta sitt extra ansvar genom hemundervisning är fel väg att gå. Att gå in och stoppa en livsstil för en viss grupp människor, utan att det finns någon anledning, stryper kreativa krafter i samhället och sätter hinder för samhället att utveckla mångfald. Hemundervisning är en etablerad utbildningsform vid sidan av offentliga skolor och privata skolor. Hemundervisning är tillåten i större delen av den demokratiska världen. I protokollet för om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna står det i artikel 2 följande: Ingen får förvägras rätten till undervisning. Vid utövandet av den verksamhet som staten kan ta på sig i fråga om utbildning och undervisning skall staten respektera föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn sådan utbildning och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Det är viktigt att framhäva föräldrarnas rätt som vi vill betona att svensk skollag skall gälla så att alla hemundervisade barn skall följa planen och genomföra nationella prov samt vara under tillsyn och kontakt med lokala skolmyndigheten.
mot · GX02Ub414 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter på skolmat i gymnasieskolan. Det förekommer att kommuner ser det som en bra strategi att dryga ut kommunbudgeten med att låta eleverna betala för sin egen mat. Att man tar betalt hänvisas ofta till att avgiften skulle vara rimlig, att den inte skulle påverka ungdomars matvanor eller familjers ekonomi samt att kommunen behöver just denna avgift. I är alla garanterade fri skollunch och de flesta kommuner har bestämt att lunchen ska vara gratis även för gymnasieelever. Men omkring 30 kommuner tar fortfarande ut en avgift på per termin. För kommunernas ekonomi innebär avgiften mycket lite. För eleverna och deras familjer kan det däremot vara en kostnad som tär. För en del är det ett val man måste göra mellan att betala skollunch eller exempelvis kunna åka på skolresor. Därmed tas en del av tryggheten för barnen och ungdomarna bort när de inte är säkra på att kunna äta en riktig måltid . Alla vet att om man äter ordentligt orkar man och klarar skolan bättre. Vi vet att om man måste betala för skolmaten, slarvar man ofta med maten hela dan. Avgift för skolmat betyder sämre hälsa och sämre skolresultat. Man kan också notera att de kommuner som tar betalt för skollunchen oftare än andra saknar mål och riktlinjer för skolmåltider. Med tanke på kommunernas ansvar för förbättrad folkhälsa är avgifter för skolmåltider anmärkningsvärt och direkt motsägande. Skolmaten är något som måste vara gratis för alla ungdomar som går på gymnasieskolan. Trots att det inte har funnits en lag har det varit en självklarhet att skollunchen är avgiftsfri. när alltfler kommuner börjar avgiftsbelägga måltiderna visar detta på att åtgärder behövs inom området. En lag finns redan inom och vi vill att den även ska omfatta gymnasiet. Nödvändiga åtgärder för att garantera eleverna fria måltider och bra mat måste självklart gälla såväl kommunala skolor som privata alternativ. Det är viktigt att skollunchen är avgiftsfri så att den är tillgänglig för alla. Näringsriktig skollunch får inte vara en klassfråga. Kommuner som satsar på fri skollunch även för gymnasieelever tjänar på sin insats genom bättre skolresultat och elevhälsa. De ca 250 kommuner som inte tar betalt har förstått det. De 30 som tar betalt måste vakna upp. Möjligheten att utreda om skolmat på gymnasiet ska vara gratis bör ses över.
mot · GX02Ub415 · 2009-10-01 00:00:00 — Dolda avgifter i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterlevnaden av skollagen när det gäller avgifter i . Har du oturen att som barn ha en förälder, eller båda, som är sjukskriven eller arbetslös blir du straffad i dagens . Men än en kvarts miljon barn lever i fattigdom i , enligt en undersökning som Majblomman har gjort och som publicerades . Och andelen bara ökar. Under den borgerliga regeringen har arbetslösheten rusat i höjden. ligger den kring och enligt prognoser kan av befolkningen vara arbetslös. Detta drabbar barnen allra hårdast och innebär att barn hamnar utanför den sociala gemenskapen. Situationen för barn och ungdomar från fattiga hem håller radikalt på att försämras ute i kommunerna. Många skolor har en policy att ta en form av avgifter för utflykter och skolresor. Det förekommer att barn sjukskriver sig när det är dags för skolutflykt, eller säger att det är jättetråkigt och väljer att stanna i skolan. När arbetslöshet och fattigdom växer riskerar alltfler barn att hamna i svåra och skambeläggande situationer. Har du det redan tungt hemma ekonomiskt kan det vara en omöjlighet att betala den här avgiften. Och du har kanske inte heller orken och viljan att protestera. Kostnaden för att ha barn i skolan håller på att öka för de ekonomiskt utsatta familjerna i . Dessa barn och ungdomar har redan på grund av den snäva ekonomin i familjen en svårare sits än många andra. Att genom avgifter för skolresor och utflykter utsätta dem för än mer press försämrar barnens framtidsmöjligheter och skapar djupa klyftor i vårt samhälle. Barn och ungdomar måste komma i fokus och deras perspektiv noga beaktas i kommunerna. Trots att lagstiftningen inte tillåter annat än obetydliga avgifter i förekommer det att man tar ut mer än vad som kan kallas obetydligt och så ska det inte vara. Alla barn ska få vara delaktiga i skolan och dess aktiviteter, och därför ska skollagen efterlevas när det gäller otillåtna avgifter i form av betalning för utflykter och skolresor. Skolan ska vara en plats där alla kan känna sig delaktiga och inte vara en ekonomisk börda för redan tungt belastade familjer. Genom otillåtna avgifter i skapas en över- och underklass bland dagens unga. Det kan vi aldrig acceptera. Ingen ska ställas utanför möjligheten att vara med. Speciallösningar som riktas till dem som inte har råd ska bort. i (s)
mot · GX02Ub418 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av trafikundervisning och ökad trafiksäkerhet i skolan. Trafikkunskaper blir allt viktigare i vårt samhälle. Trafiken intensifieras oavsett om man åker bil, cyklar eller går. Också många bostadsområden får ökad biltrafik. Det skapar en otrygghet för de barn som använder allmänna vägar och gator för att ta sig till skolan och till fritidsaktiviteter. Barn i måste få goda kunskaper i hur man agerar i trafiken. Många barn får bilskjuts av föräldrar till skolan och kommer därmed inte i kontakt med trafiken. Därmed får de en tryggare väg till skolan men de lär sig inte mycket om hur man agerar i trafiken. Det är inte heller bra för vår miljö att använda bilar för att skjutsa barn till skolan. Många skolor har reagerat på det stora antalet bilar som finns utanför när det är skolstart. Det händer också olyckor i samband med att stressade föräldrar snabbt släpper av sina barn vid skolan. Trafikundervisning behövs, speciellt i , där man kan integrera trafikundervisningen i alla annan undervisning. Därmed finns den med som ett naturligt inslag i hela skoldagen. Ett viktigt hjälpmedel för skolor är att ha en plan för kunskapsområdet trafik, liksom man varje läsår utvärderar vad som gjorts inom området. I denna utvärdering bör även trafiksäkerheten kring skolorna tas upp.