mot · GX02A331 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Stadsdelen i har tyvärr blivit synonym med bristande integration, massarbetslöshet, våld och kriminalitet. är långt ifrån ensam i kategorin utanförskapsområden men anses ändå vara det område som är hårdast drabbat. Vi vet att det finns andra länder i där problemen vuxit sig ännu mycket större exemplet Clichy-sous-Bois utanför minns vi efter kravallerna 2005 men att söka tröst i att läget skulle kunna vara ännu värre i och andra svenska utanförskapsområden är inget vi rekommenderar. Istället manar vi till en djupgående analys av vad som kan göras för att vända den i vissa delar negativa utvecklingen och förstärka de positiva trender som ändå finns. Vilka nyckelfaktorer är viktigast för att åstadkomma förändring och var finns de goda exemplen på andra platser i världen där man lyckats åstadkomma en mer positiv utveckling? Hur kan vi lära oss av de goda exempel som även många boende i står för? Deras framgångar måste bli framgångar för många fler. Stadsdelen har trots de problem som finns en stor potential som inte får glömmas bort. hade närmare 22 000 invånare, fördelade på bostadsområdena Apelgården, Herrgården, Kryddgården, Törnrosen, , Persborg och . I ligger även industriområdet . Apelgården, Herrgården, Kryddgården, Törnrosen, är miljonprogramsområden byggda . Av dem som bor i är födda utomlands och födda i med två utlandsfödda föräldrar. Sysselsättningsgraden för personer i åldrarna var då och i vissa områden är den mycket lägre än så. I Herrgården låg siffran på för män och för kvinnor, att jämföra med en förvärvsintensitet på för hela riket . är stadsdelen inte homogen, vilket man också måste ta hänsyn till. Att arbetslösheten generellt är hög verkar dock vara tydligare knutet till området som sådant än de människor som bor i eller snarare passerar. De som får jobb flyttar helt enkelt därifrån, och har ungefär hälften av befolkningen bytts ut. På så sätt är området mer dynamiskt än vad den massmediala bilden antyder. Att människor flyttar så fort de får möjligheten visar ju dock också att de boende i området upplever situationen som negativ. Det är inte underligt med tanke på att miljön i vissa delar av gradvis blivit mer hotfull med bränder och stenkastning och en allmän otrygghet för de boende. Utredningen mot demokrati och värdegrund en lägesbild från , ofta helt enkelt kallad , gjordes av och terrorismstudier och presenterades . Fokuset i utredningen ligger inte på att studera den sammantagna problematiken i utan på den ökade radikaliseringen i området när det gäller religiös extremism. Utredningen visar på en negativ utveckling på detta område, vilket också bör tas på stort allvar. Utredningen framstår dock som framförallt säkerhetspolitisk. Det saknas ett helhetsgrepp och en mer nyanserad bild som tar sin utgångspunkt i hur människor upplever livet i . Vi efterlyser en översyn på ett nationellt plan som studerar och andra utanförskapsområden från ett bredare perspektiv i syfte att ta fram konkreta förslag på förbättringar. Dessa kan vara såväl politiska på lokal, regional och nationell nivå som exempel på hur kulturella och sociala förbättringar kan ske genom enskilda initiativ. Att leda utvecklingen framåt i och andra liknande områden kräver en bred nationell handlingsplan som kan möta problemen med optimism och handlingskraft.