mot · GX02So583 · 2009-10-05 00:00:00 — En solidarisk och jämställd äldrepolitik 4Verklig valfrihet i vardagen i stället för marknadsanpassning5 5Stoppa nedskärningarna i äldre- och handikappomsorgen7 6Ett äldreomsorgslyft för ökad kvalitet8 7En god äldreomsorg för alla9 8Stärk möjligheten att få äldreomsorg på egna modersmålet11 8.4Värdig äldreomsorg för äldre med annat modersmål än svenska13 9Bättre och rättssäker demensvård14 9.2Stärkt rättssäkerhet för äldre demenssjuka14 10Stärk kvalitet och rättssäkerhet15 10.2Säkra den medicinskt ansvariga sjuksköterskans oberoende15 12Äldres rätt till tryggt och tillgängligt boende18 12.1Planera för tillgänglighet och många olika boendealternativ18 12.2En bostadspolitik för fler hyresrätter med rimliga hyror19 12.7Skärp kraven på ökad tillgänglighet21 12.9Bygg rätt från början22 14.1Våld mot äldre kvinnor24 15Förebyggande arbete och servicetjänster26 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om valfrihetssystem, LOV, avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i socialtjänstlagen införa en bestämmelse som förtydligar äldres inflytande att, så långt som möjligt inom biståndets ram, bestämma vad de får hjälp med, hur det utförs och när insatsen görs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda vad möjligheten att köpa hushållsnära tjänster kommer att få för konsekvenser för den offentliga äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över vilka konsekvenser höga timavgifter får för hur äldre kvinnor och män efterfrågar hemtjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för arbete med äldres psykiska ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta fram en nationell strategi för att se till att det finns möjlighet till äldreomsorg för personer med annat modersmål än svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bör få i uppdrag att särskilt utveckla tillsynen när det gäller tillgång till äldreomsorg på de nationella minoritetsspråken inom förvaltningsområdena.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta fram en nationell strategi för hur äldreomsorg på de nationella minoritetsspråken ska kunna erbjudas i hela landet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att utfärda riktlinjer för att ge alla inom gruppen döva, hörselskadade och dövblinda rätt till äldreomsorg på teckenspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utarbeta kriterier för vad det innebär att driva äldreomsorg för äldre med annat modersmål än svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att kartlägga situationen och behoven för unga demenssjuka. begär att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag om hur demenssjukas rättssäkerhet ska garanteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om läkemedelsförskrivning och skillnader ska utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av lagen som reglerar medicinskt ansvarig sjuksköterskas arbete ska tillsättas så att hans eller hennes oberoende ställning stärks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för att reglera att anmälningar enligt lex ska göras till äldreskyddsombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att vid utvärderingen av stimulanspengar för anhörigstöd särskilt lyfta fram hur kommunerna arbetar med stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utveckla ett system för varudeklaration av seniorboenden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska låta utreda frågan om stöd till hissinstallationer som ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antal våningsplan och tillgång till hissar ska synas i lägenhetsregistret.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändringar bör göras i så att kommuner blir skyldiga att avkräva sakkunnighetsintyg i tillgänglighetsfrågor vid nybyggnation.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågor om tillgänglighet ska ingå som en del i arkitektutbildningen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kartlägga äldre hbt-personers situation i mötet med hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag ta fram utbildningsmaterial för personal inom äldreomsorgen när det gäller hbt-frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att i samverkan med SKL sprida kunskaper om goda exempel av arbete med hbt-frågor i kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. 1 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till KU. 2 Yrkandena 17, 18 och 20 hänvisade till CU. 3 Yrkande 19 hänvisat till FiU. 4 Yrkande 21 hänvisat till UbU. Det kan konstateras att tiden är demokratisk så till vida att vi blir äldre oavsett om vi är fattiga eller rika, kvinnor eller män eller för den delen oberoende av vilket ursprung vi har. Men hur tiden och åldrandet påverkar oss skiljer sig dock åt. Det skiljer sig åt beroende på ekonomiska förutsättningar och kön och även beroende på ursprung. Vår politik syftar till att utjämna dessa skillnader. Alla människor har rätt till en trygg ålderdom, oavsett kön, etnicitet, klass eller sexuell läggning. I regeringens politik saknas ett uttalat jämställdhetsperspektiv på äldreområdet. Detta är en brist, och målen för politiken bör kompletteras med ett sådant. För att uppnå detta måste det finnas tillgång till värdig vård, bra boende, ekonomiskt och socialt stöd. Detta i sin tur kräver resurser och inte minst kräver det en väl utbyggd äldreomsorg. har drivit frågor som syftat till att utveckla kvaliteten inom äldreomsorgen, stärka de äldres rättssäkerhet, stödja de anhöriga och ge ökade möjligheter för äldreomsorgspersonalen att utvecklas i sitt yrke. Det har varit ett målmedvetet och långsiktigt arbete som bl.a. lett fram till en nationell utvecklingsplan för äldreomsorgen. Den nationella utvecklingsplanen togs fram under samarbete med Socialdemokraterna och och den innebar bl.a. att medel avsattes för stöd till anhöriga som vårdar sina äldre, en utredning om stärkt rättsäkerhet för demenssjuka och att den särskilda äldreboendedelegationens arbete startade. Andra delar innebär att fått i uppdrag att utveckla styrdokument på nationell nivå för att höja kvaliteten och dessutom ska man utveckla riktlinjer för bra matkvalitet. Detta är bara några av uppdragen och målen som finns med i den nationella utvecklingsplanen. Även om den nationella utvecklingsplanen är ett långsiktigt arbete som sträcker sig måste vi ständigt revidera och se över vårt arbete med dessa frågor. Denna motion är en del av det arbetet, och här utvecklar vi några av våra krav för framtidens äldreomsorg. 4Verklig valfrihet i vardagen i stället för marknadsanpassning Lagen om valfrihet, LOV, trädde i kraft . Fri etablering av privata vårdföretag är för regeringen detsamma som valfrihet. Men vill ha vård och omsorg efter behov, inte utifrån var olika företag tycker det är lönsammast att etablera sig. Skattepengar ska gå till en bättre äldreomsorg, inte till vinst för riskkapitalister eller för den delen till småföretagare. Hos privata företag är insynen sämre och personalen har inte samma meddelarskydd som när de är kommunalt anställda. är också kritiskt till att LOV ger privata utförare möjlighet att införa tilläggstjänster, något som inte offentliga utförare får möjlighet till. När ett företag erbjuder tilläggstjänster utöver den offentligt finansierade verksamhet de bedriver, innebär det att det offentliga står för grunden i verksamheten men att endast den som har råd att betala extra får tillgång till hela utbudet av tjänster. Fri etablering av hemtjänstföretag och primärvård innebär en uppsplittring av vården och omsorgen om äldre människor när vi istället behöver en helhetssyn och ett nära samarbete för att på bästa sätt ta hand om äldre multisjuka människor. Mot bakgrund av detta bör lagen om valfrihetssystem avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Verklig valfrihet i vardagen handlar för inte om att kunna välja mellan olika utförare utan om att äldre kvinnor och män ska ha stort inflytande över vad de får hjälp med, hur hjälpen utförs och när det görs. Flera kommuner arbetar med äldres inflytande på detta sätt, t.ex. och . är den kommun som har längst erfarenhet av att gå från att se de äldre som passiv brukare till aktiv medborgare. En reform som innebär verklig valfrihet är också en reform som innebär bättre arbetsmiljö för personalen. Mer nöjda brukare gynnar även personalen. Ansvar och frihet har ökat genom att makten över innehåll förskjuts till mötet mellan brukaren och medarbetaren. Därmed får också personalen en mer tillfredsställande arbetssituation. Privatisering och kundvalsmodeller har istället lett till att det finns företag som saknar kollektivavtal. Det driver också på en utveckling mot fler deltider och timanställningar. Även inom särskilt boende ska valfriheten öka. Självklart ska äldre kvinnor och män kunna påverka sin vardag och insatserna anpassas efter deras behov och önskemål. Rutiner ska inte få styra när man ska gå upp eller lägga sig, när man ska få duscha eller äta mat. Det gynnar inte den enskilde brukarens livskvalitet och hälsa. Så långt som möjligt ska kvinnor och män som bor på äldreboendet kunna fortsätta att leva utifrån sina önskemål och vanor. Att få komma ut och känna årstidernas växlingar ska vara en lika självklar rättighet som ett meningsfullt innehåll i vardagen. För att kunna uppnå dessa mål om verklig valfrihet krävs tillräckligt med personal och närvarande chefer och aktivt utvecklingsarbete. vill också stärka äldres inflytande genom att i socialtjänstlagen införa en bestämmelse som förtydligar äldres inflytande att så långt som möjligt inom biståndets ram bestämma vad de får hjälp med, hur det utförs och när insatsen görs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Verklig valfrihet kräver också att ingen utestängs av ekonomiska skäl. När några kommuner tog ut oskäligt höga avgifter beslutade om ett högsta tak, en lagstadgad maxtaxa på månadsavgiften; är den . Det finns inget annat tak för timavgiften eller lägsta avgift än att det inte får överstiga självkostnadspriset. finns stora variationer när det gäller timkostnaden för hemtjänst över landet. I är timtaxan , i och i . Många kommuner runt har timtaxor från strax under 200 till . norr om höjde från avgiften , från till . Höga timavgifter är självklart styrande. De minskar efterfrågan på mindre serviceinsatser. Men för den enskilde kan även ha stor betydelse. Genom att komma in tidigt med stöd kan man skjuta upp mer omfattande service- och omsorgsinsatser. När kommunerna sätter sin timtaxa högre än kostnaden för hushållsnära tjänster försvinner insatser till äldre från en rättighetslagstiftning som socialtjänstlagen till privata servicetjänster. Kommunens kostnader för hemtjänst minskar och tas istället över av staten genom subventioneringen av hushållsnära tjänster. De äldre med så låga inkomster att förbehållsbeloppet gäller blir kvar i den kommunala medan de med högre inkomster försvinner därifrån. Förbehållsbeloppet är på . Den grupp äldre som inte anser sig ha råd med serviceinsatser från , men inte har så låg inkomst att de blir avgiftsbefriade, riskerar att bli utan hjälp eller hänvisade till hjälp från anhöriga. Speciellt äldre kvinnor har ofta bara en blygsam folkpension. Detta leder i sin tur till en allt mer tudelad äldreomsorg där äldre med goda inkomster har större möjligheter att välja utförare och öka på kommunens insatser med att köpa privata servicetjänster med skattesubvention. I skriver de att det ännu är allt för tidigt att säga i vilken utsträckning allmänheten kommer att utnyttja möjligheten att köpa hushållsnära tjänster och vilka konsekvenser det skulle få för den offentliga äldreomsorgen. anser att det nu är dags att göra en sådan utvärdering och att bör få ett sådant uppdrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att ska få ett uppdrag att se över vilka konsekvenser höga timavgifter får för hur äldre kvinnor och män efterfrågar hemtjänst. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Stoppa nedskärningarna i äldre- och handikappomsorgen Äldre kvinnor och män har rätt till en väl fungerande, trygg och säker äldreomsorg. Den ekonomiska krisen slår nu mot kommunerna, och på många håll genomförs nedskärningar i en äldreomsorg som istället skulle behöva ökade resurser. Det drabbar de äldre kvinnor och män som behöver hemtjänst eller bor på äldreboende men också deras anhöriga. Det är främst arbetarklassens döttrar som får ta över när den offentliga äldreomsorgen krymper. Äldre med goda inkomster köper istället privata tjänster. Det drabbar också personalens arbetsvillkor med ökad stress, försämrade arbetstider och mindre möjligheter till heltid och fasta tjänster. I nuvarande ekonomiska kris gäller det i första hand att stoppa nedskärningarna. satsar 2010, mer än regeringen på kommunerna för att rädda välfärd och jobb. Det skulle motsvara 20000 fler jobb i hela kommunsektorn. Denna satsning gör det möjligt att åter anställa de som mist sina jobb i kommunerna . anslår regeringen inte en enda krona i ökade generella statsbidrag eller konjunkturstöd. avsätter då 20 respektive 15miljarder kronor mer än regeringen. Genom en aktiv krispolitik säkras god kvalitet inom vård och omsorg, som jobb skapas. Nedskärningarna i kommunerna riskerar att ytterligare göra det svårare för äldre att få plats på äldreboende. Mellan minskade antalet platser på äldreboende med 1000. Det hjälpte inte med ett investeringsstöd på , som bara använts till hälften, när det är personalen som är den stora kostnaden för kommunerna. Fler äldreboendeplatser kräver ökade resurser till kommunerna. Istället för att satsa resurser på privatisering och en diffus värdighetsgaranti vill vi särskilt satsa på förbättringar för äldre kvinnor och män med annat modersmål än svenska, multisjuka äldre och äldre människor med psykisk ohälsa. Här behövs det en utveckling av äldreomsorgens insatser och stöd i ett nära samarbete med hälso- och sjukvården. Detta nödvändiga samarbete försvåras av den pågående privatiseringen med kundvalsmodeller inom äldreomsorgen och den av regeringen påtvingade fria etableringsrätten inom primärvården. I många kommuner leder nedskärningar till att biståndsbedömningarna i blir mer restriktiva. Det första som får stryka på foten är ofta tid för sociala aktiviteter och det förebyggande arbetet. vill som en del i vår satsning på välfärdsjobb stoppa denna utveckling och på öka antalet anställda och därmed kvaliteten i . Verklig valfrihet i där äldre har inflytande över vad de får hjälp med och hur det utförs kräver tillräckligt med personal. Äldreomsorgen måste bli en attraktiv arbetsplats, och då krävs goda arbetsvillkor. Som i andra kvinnodominerade branscher finns det inom äldreomsorgen många deltider och timanställningar. Rätten till heltid kombinerad med vettiga scheman när det gäller arbetstid och nej till delade turer kräver tillräckligt med personal. 6Ett äldreomsorgslyft för ökad kvalitet En bra äldreomsorg skapas i mötet mellan personalen och den äldre kvinna eller man som bor på särskilt boende eller har insatser från . Att de anställda har goda förutsättningar för sitt arbete är nödvändigt för en bra kvalitet. saknar, enligt rapporten jämförelser 2007 från Kommuner och Landsting, i genomsnitt av undersköterskor och vårdbiträden inom äldreomsorgen den yrkesinriktade utbildningen i omvårdnadsprogrammet. Sämst ser det ut inom , och skillnaderna mellan olika kommuner är stora. Av dem som nyrekryteras saknar omvårdnadsutbildning. Det finns också ett mycket stort behov av kvalificerade påbyggnadsutbildningar när det gäller demenssjukdom, rehabilitering och palliativ vård. Inte minst beroende på att tiden äldre kvinnor och män vistas på sjukhus blivit allt kortare och att den kommunala äldreomsorgen ger insatser som är mycket omfattande när det gäller omsorg, omvårdnad och medicin. Det sociala innehållet är enligt eftersatt. satsade tillsammans med Socialdemokraterna och till verksamhetsnära kompetensutveckling för att höja kvaliteten i äldreomsorgen i hela landet. Kommunerna har skjutit till lika mycket. Detta har inneburit att av de anställda inom äldreomsorgen har deltagit i kompetensstegens aktiviteter. Det har sjudit av aktiviteter i många kommuner. I betänkandet Att lära nära (SOU 2007:88) framhåller att satsningen på långsiktighet skulle ha förstärkts ytterligare om Kompetensstegen pågått . Så blev det inte. Efter valet tog allianspartierna makten och inga mer resurser avsattes 2008 eller 2009 till fortsatt kompetensutveckling till äldreomsorgens personal. En av de första åtgärderna från regeringen var dessutom att avskaffa utbildningsvikariaten som möjliggjort för många kommuner att satsa på den personal som saknade grundläggande yrkesutbildning. Regeringen fullföljde , och förslag från Nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre 2005/06:115 och tillsatte en utredning som lämnade sitt betänkande I den äldres tjänst . Från föreslår vi, fullt medvetna om att det kommer att behövas ytterligare åtgärder för att garantera kompetensförsörjningen framåt för äldreomsorgen, ett långsiktigt äldreomsorgslyft. Vi avser att satsa fördelat . Pengarna ska användas för den redan anställda personalen till fortsatt verksamhetsnära kvalitetsutveckling, grundläggande yrkesutbildning för dem som saknar detta och kvalificerad påbyggnadsutbildning inom angelägna områden, allt utifrån kommunernas skiftande behov. Självklart ska validering användas så att all den kunskap äldreomsorgens personal har tillgodoräknas dem. Lärande på arbetsplatsen ska utvecklas och erfarenheterna därifrån spridas. Ökad arbetslöshet och regeringens frysning av statsbidragen till kommunerna försämrar kommunernas ekonomi. Den tyngsta kostnaden när personal ska utbildas är kostnaden för vikarier. Därför återinför utbildningsvikariaten och avsätter i budgetmotionen medel för 3000 platser , 5000 platser och 5000 platser . 7En god äldreomsorg för alla vill satsa sammanlagt framöver för att förbättra situationen för äldre med psykiskt ohälsa, multisjuka äldre och äldre med annat modersmål än svenska. Vi gör det för här tycker vi att det verkligen behövs förbättringar. Viktigt är också att hitta bra samarbetsformer med hälso- och sjukvården. Pengarna tar vi från regeringens satsningar på privatiseringar, värdighetsgaranti och program för äldreomsorg. Liksom regeringen anser vi att det behövs insatser för multisjuka äldre, men inte genom att också stimulera kundvalsmodeller och därmed splittra upp och försvåra samarbetet mellan äldreomsorgen och primärvården. Det finns en föreställning om att åldrandet i sig är en period av livet där ledsamhet och livströtthet är naturligt. Kanske är det därför synen på äldres behov av insatser för psykisk ohälsa inte tagit särskilt stor plats i diskussionen om utvecklingen av en god äldrevård och äldreomsorg. Trots att det kommit flera rapporter om äldres psykiska hälsa är detta ett eftersatt område. Såväl äldreomsorgen som psykiatrin lämnar oroande redovisningar. Personer över 65 har år har fyra gånger högre risk att drabbas av depression. Äldre med psykisk ohälsa har ofta sammansatta och komplexa behov som kräver både somatiska och psykiatriska insatser. Det krävs därför, liksom föreslagit i sin rapport om äldres psykiska ohälsa, ett nationellt stöd som utformas så att det stärker huvudmännens insatser för ett gemensamt ansvarstagande. Det saknas alltså egentligen inte kunskap om äldres psykiska hälsa och inte heller om vilka metoder som är effektiva för att möta ohälsa inom gruppen. Denna kunskap är däremot inte tillräckligt spridd, och det saknas en samlad strategi för att möta problemen såväl på nationell som på regional och lokal nivå. Det är positivt att regeringen avser att ge ett vägledningsuppdrag, men vi tycker inte det räcker. föreslår att ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för arbete med äldres psykiska ohälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Antalet äldre med flera sjukdomar ökar och allt fler av dessa bor kvar det egna hemmet. Trots att de utgör en stor och växande grupp av sjukvårdens patienter är vården till stora delar anpassad till de patienter som snabbt behöver hjälp vid enstaka tillfällen. Det är något som ännu mer accentueras genom införandet av vårdval och fri etableringsrätt. Så kan det inte fortsätta. I den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre som antogs av lyfts omsorgen om det mest sjuka upp som en prioriterad fråga. Det är inte rimligt att äldre med många sjukdomar ska behöva vänta i timmar på akuten eller att multisjuka äldre som bor i det egna hemmet sällan har kontakt med läkare. Detta medför dålig uppföljning av deras hälsa och vilka läkemedel de tar. Multisjuka äldre är en grupp människor med ett stort behov av en vård och omsorg som ser till individens hela situation . De behöver en vård med helhetssyn, kontinuitet och samverkan mellan professioner, specialiteter och över organisationsgränser. Det behövs ett utvecklingsarbete med ett mycket tätt samarbete mellan sjukvårdens olika delar och kommunens äldreomsorg. Vi avsätter därför resurser för ett flerårigt utvecklingsarbete för att förbättra omhändertagandet av äldre multisjuka i ett nära samarbete mellan kommunernas äldreomsorg och hälso- och sjukvården. 8Stärk möjligheten att få äldreomsorg på egna modersmålet Invandrade äldre får generellt sett mindre offentlig omsorg än svenskfödda äldre. Orsaken till detta har diskuterats. Handlar det om att personer med utomnordisk bakgrund föredrar anhörigomsorg framför offentlig hjälp? Bristande information, dålig tillgänglighet och dåligt anpassade omsorgstjänster är en troligare förklaring. Inom svensk äldrepolitik finns en tendens att tillskriva äldre med utländsk bakgrund eller äldre från etniska minoritetsgrupper särskilda behov, vilket gjort att de betraktats som avvikande från majoriteten av äldre svenskar. Invandrade äldres omsorgsbehov har i större utsträckning än äldre svenskars lösts genom s.k. anhöriganställning eller med anhörigbidrag. Över 70 kommuner har uppgivit att de anställt anhöriga eller gett anhörigbidrag som en speciell form av verksamhet för äldre med utländsk bakgrund. Boendesegregationen har även en tydlig koppling till en kommuns organisering av äldreomsorgen. Ju fler invånare i en stadsdel som är födda utanför , desto högre andel äldre som är beviljade anhörigbidrag eller har anhöriga anställda som anhörigvårdare. Äldres svårigheter att förstå och tala det svenska språket görs till ett problem som kommunen löser med anhörigvård, betald eller obetald, istället för att anpassa den offentliga omsorgen efter de äldres behov. Detta riskerar att leda till en diskriminerande praxis där yngre kvinnor i familjen förväntas vårda de äldre.