ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A386 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldres möjlighet att coacha i arbetslivet. Hur man gör entré på arbetsmarknaden är lika viktigt som hur man lämnar arbetslivet och går i pension. Det finns olika önskemål om tidpunkt för att gå i pension och pensionsvillkoren skiljer sig åt. Dessutom är villkoren i arbetslivet så olika att den faktiska pensionsåldern skiljer sig markant mellan branscher och sektorer. Det finns arbetstagare som är utslitna och inte klarar att jobba och det finns arbetstagare som både kan och vill arbeta efter 65-årsdagen. Det råder en diskriminering mot äldre i vårt svenska samhälle. En diskriminering som kommer att inverka negativt på samhällsutvecklingen om vi inte agerar. Uppgifter från visar att sju av tio arbetsgivare sällan eller aldrig nyanställer arbetstagare som är . Vi vet också att antalet yngre som kommer in på arbetsmarknaden är färre än de som lämnar den. Den äldre arbetskraften har lång erfarenhet och står ofta för tryggheten på arbetsplatsen med sin kunskap och rutin. Den som har lång erfarenhet av yrket har mycket kunskap att förmedla till den som kommer nyutbildad. Den arbetstagare som närmar sig pensionsåldern har kanske möjlighet att stanna ytterligare år om förutsättningarna är de rätta. Lite kortare arbetstid och arbetsuppgifter som innebär stöd och förmedling av kunskaper till nya medarbetare. Det innebär att den som coachar får en bättre ekonomisk situation. Att han eller hon behåller det kontaktnät och det sociala umgänge som arbetet ofta innebär och att avslutet på arbetslivet blir positivt. Den som är ny på arbetsmarknaden får en möjlighet att lära i praktiken och lotsas in i en ny verksamhet. Försök har gjorts i den kommunala verksamheten i mindre skala och det är viktigt att dra nytta av de positiva erfarenheter man då sett. Om inte äldre arbetstagare erbjuds bättre arbetsvillkor än hotar en brist på personal inom många sektorer. Problemet är inte enbart att locka till sig nya yngre medarbetare utan i än större utsträckning att behålla de äldre medarbetarna.
mot · GX02A387 · 2009-10-05 00:00:00 — Studerandevillkoren och överhoppbar tid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen. De människor som vågar ta steget och gå vidare till högre studier straffas av den borgerliga regeringen genom försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen. Avskaffande av studerandevillkoret, en princip som tidigare innebar att det fanns möjligheter att göra studier överhoppningsbara om man tidigare uppfyllt medlems- och arbetsvillkor i arbetslöshetsförsäkringen, drabbar många ekonomiskt. Vi socialdemokrater värnar om arbetslinjen, vilket bland annat innebär att den som är arbetslös ska få stöd och utbildning på vägen till ett nytt jobb. Arbetslinjen innebär också att människor ska ha en fungerande försäkring vid arbetslöshet. Vi vet att trygga människor vågar och att otrygga tvekar. Därför behövs ett skyddsnät som fångar upp och stöttar människor i svåra stunder. Omställningstakten på arbetsmarknaden är hög. Allt större krav ställs på att människor är flexibla. För att människor ska vilja och våga ta till sig det nya behövs trygghet. Vi socialdemokrater vill reparera a-kassan. Vi vill bland annat sänka egenavgifterna och höja taket i försäkringen. Däremot kan vi påverka människors trygghet på arbetsmarknaden. Om omställningstakten är hög så måste också omställningstryggheten vara hög. Därför bör arbetslöshetsförsäkringen bli mer attraktiv så att fler väljer att ansluta sig, och målet bör vara att a-kassan uppgår till av lönen för de flesta.
mot · GX02A388 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till avdragsrätt för arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen har på flera olika sätt försämrat trygghetsförsäkringen vid arbetslöshet, a-kassan. Man har försvårat inträdet i försäkringen, ersättningen har sänkts och avgiften höjts. Dessutom har man föreslagit att avgiften ska baseras på hur stor risk gruppen har att bli arbetslös. Detta är ett hot mot utvecklingen i . ska ligga i topp när det gäller kunskap, kompetens och produktivitet för att klara en väl utbyggd välfärd och goda löner i den öppna globaliserade ekonomin. Då behövs det en omställningsförsäkring för att trygga ekonomin åt enskilda människor. Under olika perioder har arbetslöshetsförsäkringen hjälpt till att möjliggöra omstruktureringen i . Gjorda försämringar innebär att en halv miljon människor har lämnat a-kassan och står utanför ett trygghetssystem nu när jobbtillväxten har stannat av och arbetslösheten ökar. I många kommuner ökar redan socialbidragen som en direkt följd av detta. Vi vill att a-kassan ska bli mer attraktiv så att fler har råd att vara med. Det kan exempelvis ske genom att möjligheten att återinföra avdragsrätten för a-kassan ses över. Det är viktigt att stärka a-kassan så att de allra flesta får ut av sin inkomst vid arbetslöshet. Detta skulle innebära att den som blir arbetslös inte behöver oroa sig för sin ekonomi utan kan lägga all sin kraft på att skaffa sig ett nytt jobb eller påbörja en utbildning som leder till arbete. En sådan politik är bra för , för företagen och för den enskilde som kan börja om på nytt. i (s)
mot · GX02A390 · 2009-10-05 00:00:00 — Rätten att söka arbete i närområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en sökande i en ersättningsperiod i a-kassan har rätt att begränsa sig till att söka lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet. Efter har rätten för en sökande att i en ersättningsperiod begränsa sig till att söka lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet försvunnit. Någon utvärdering kring vilka effekter lagändringen haft har inte gjorts, men vi menar att det sänder ut en signal som inte är rimlig i en välfärdsstat. Det verkar som om den borgerliga regeringen lever i villfarelsen att inga arbetslösa personer vill ha ett nytt arbete innan de utnyttjat hela perioden med rätt till a-kassa. Regeringen tycks anse att varje person gör allt som står i dess makt för att suga ut varje a-kassekrona innan man är beredd att ta ett nytt jobb. I verkligheten är det precis tvärtom. En förkrossande majoritet av de arbetslösa gör allt vad som rimligen kan begäras av dem för att få jobb med anständig lön och rimliga arbetsvillkor i övrigt. Många är också de som med liv och lust begivit sig till annan ort för att med glädje ta ett nytt jobb. Dessutom är a-kassan så låg att få kan leva drägligt på den. Men livssituationen för de flesta är inte sådan att man från till en annan fullständigt kan förändra sitt liv. Vi är sociala varelser som på mer än ett sätt lever i förhållande till medmänniskor. Män och kvinnor har ansvar för familjemedlemmar, släkt och vänner. Barn ska lämnas och hämtas på förskolan, köras till fritidsaktiviteter och nattas när det är dags att lägga sig . Det är därför rimligt med för omställning som gör det möjligt att veckopendla eller flytta till annan ort utan att priset blir att livet fullständigt havererar. Det kan inte vara rimligt att småbarnsföräldrar tvingas flytta direkt vid arbetslöshet. ska dock sägas att arbetsmarknadsutskottet klart och tydligt skriver i utskottets ställningstagande att rimlig hänsyn ska tas till den sökandes förutsättningar för arbetet och andra personliga förhållanden vid prövning av om ett arbete kan anses lämpligt. Men vi anser inte att detta räcker. Det finns en stor sannolikhet att borttagande av 100-dagarsregeln blir en kvinnofälla. Mönstret att det som regel är mannen som tar jobb på annan ort riskerar att öka med regelförändringen. Med det följer veckopendling eller flytt, vilket i sin tur innebär att kvinnors ansvar för hem, barn och övriga anhöriga ökar än mer när vi i stället borde gå åt andra hållet, att mannen tar större ansvar för barn och hemmet. Det är tydligt att regeringen även i detta avseende saknar jämställdhetsperspektiv.
mot · GX02A391 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat stöd, coachning, för gruppen långtidsarbetslösa 55-plus på Arbetsförmedlingen. Den nya regeringens mål är att få ut så många som möjligt i arbetslivet och bryta utanförskap och diskriminering i samhället. En grupp i samhället som har svårt att komma tillbaka till ett jobb efter en tids arbetslöshet är personer , särskilt kvinnor som kan ha extremt svårt att få arbete. Det är följden av 1990-talets ekonomiska nedskärningar och den politik som fördes med en förändrad människobild, fokuserad på människans biologiska karaktär, då föryngring av personal skulle ske i verksamheterna i kommunerna och även hos privata arbetsgivare. Följden blev långtidsarbetslöshet, sjukskrivningar och förtidspensioneringar för både kvinnor och män och uppåt. Trots att många i denna grupp har arbetslivserfarenhet och har akademisk utbildning så räknas sällan erfarenheter och utbildning som meriterande för denna grupp. Detta innebär givetvis ett oerhört slöseri med kunskap och erfarenhet att dessa personer inte får ett jobb. På finns coacher, t.ex. för att hjälpa människor med annan etnisk bakgrund än svensk att förmedla kontakten mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det är jättebra och har lett till att flera i denna grupp har kunnat komma ut i arbetslivet. Något liknande finns tyvärr inte för män och kvinnor 55-plus, vilket jag tycker är synd. För att uppnå regeringens mål om att skapa nya jobb och att få ut människor i arbetslivet bör det finnas innovativa lösningar på problemet och att Arbetsförmedlingen också bör vara en resurs för kvinnor och män 55-plus. Vi är medvetna om att svårigheterna inte bara ligger hos Arbetsförmedlingen. Det är också viktigt att arbetsgivare uppmuntras att anställa personer . Det behövs en allmän attitydförändring hos arbetsgivarna, vilket vi hoppas att denna specialcoach kan bidra med.
mot · GX02A393 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försöka påverka EU så att pendlingsstöd till arbetslösa som får anställning på annan ort inom kan beviljas, i enlighet med EG-fördragets bestämmelser om fri rörlighet. Den svenska arbetsförmedlingen har möjlighet att bevilja stöd som syftar till att täcka pendlingskostnader för arbetslösa som får en anställning på en annan ort. Ett sådant stöd kan dock enligt Arbetsförmedlingens tolkning enbart ges till pendling inom . Problemet behandlas av som ett brott mot EG-fördragets bestämmelser om fri rörlighet. En hög sysselsättningsnivå är en av EU:s målsättningar. Medlemsländerna och institutionerna skall gemensamt utveckla sysselsättningsstrategier inom EU med sikte på en hög sysselsättning. EU skall även kunna besluta om stödåtgärder för att nå detta mål. , vars uppgift det är att granska de olika EU-ländernas sysselsättningspolitik och genomförande av EU:s riktlinjer, kan ge stöd åt samarbetsåtgärder mellan medlemsländerna. Huvudansvaret för sysselsättningspolitiken ligger dock fortfarande hos de enskilda medlemsstaterna. Mot denna bakgrund är detta ett gränshinder som i hög grad bör prioriteras. På så vis kan det gränsregionala samarbetet främjas och arbetslinjen upprätthållas.
mot · GX02A396 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till heltid. Heltidsarbete borde i dagens samhälle vara en självklar rättighet för alla som så önskar. Tyvärr är det inte så utan av kvinnor arbetar deltid, varav hälften ofrivilligt därför att de inte får mer arbetstid hos sin arbetsgivare. Detta innebär att många inte kan försörja sig på sin inkomst vilket är ett stort problem, främst för ensamstående kvinnor. Om vi inte löser frågan om den ofrivilliga deltiden så kommer problemen att fortsätta för de berörda kvinnorna när de blir äldre eftersom de då inte kan leva på sin pension. Men det blir också ett samhällsekonomiskt problem om allt färre personer har svårt att klara sin försörjning via sin pension. Den största delen av deltidstjänster finns inom den offentliga sektorn, handeln samt hotell och restaurang. Även om ett flertal kommuner och landsting tagit initiativ för att minska den ofrivilliga deltiden så är det alltför många i offentliga sektorn som endast har deltidstjänster. Den ofrivilliga deltiden är ett omfattande slöseri med arbetskraft när det råder brist på personal inom både vården och omsorgen. Vidare så är sannolikt den höga andelen deltider ett skäl till att så få män söker sig till vård- och omsorgsyrken och vi får en mycket könsuppdelad arbetsmarknad, vilket inte är bra från jämställdhetssynpunkt. Heltid måste därför bli en rättighet och deltid en möjlighet. Varje människa måste själv få välja om man vill arbeta hel- eller deltid. Både riksdag och regering har tidigare uttalat att antalet personer med ofrivillig deltid måste minska, men målet att minska deltidsarbetslösheten inom kommuner och landsting har inte nåtts. Vi tror tyvärr inte att vi kommer att nå målet om rätt till heltid på frivillig väg med det som hitintills gjorts. Det behövs fler konkreta insatser för att komma till rätta med problemet. Ett sätt kan vara att se över om regelverket statsbidrag till kommuner och landsting kan användas för att stimulera de offentliga arbetsgivarna att ta ett större ansvar för rätten till heltid. Vi anser också i förlängningen att lagstiftningen måste ses över om inte arbetsmarknadens parter kan reglera heltidsfrågan i kollektivavtalen.
mot · GX02A397 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett reellt ekonomiskt skydd vid arbetslöshet. Argumenten för genomförda förändringar i arbetslöshetsförsäkringen har varit att lägre a-kasseersättningar och högre avgifter skulle ge fler jobb. har vi facit. En halv miljon löntagare står utan försäkring och många fler utan arbete. Arbetslösheten inom vissa branscher är den högsta sedan krisåren , och vi tvingas konstatera att i ett läge när arbetslöshetsförsäkringen behövs mer än någonsin har den gjorts sämre och dyrare. Vi behöver en arbetslöshetsförsäkring som ger ett faktiskt reellt inkomstskydd vid arbetslöshet. En rättvis och solidarisk arbetslöshetsförsäkring är det viktigaste för att människor ska kunna känna trygghet i förändring. För det krävs att de allra flesta får av sin tidigare inkomst under hela ersättningsperioden. Det krävs också att avgiften till a-kassan blir så låg så att alla som vill kan vara med. Att varje a-kassa ska bära kostnaden för arbetslösheten är också både orimligt och felaktigt. Förhoppningen från regeringens sida var minskade lönekrav från arbetstagarna. Istället har cirka en halv miljon löntagare tvingats välja bort sin arbetslöshetsförsäkring därför att kostnaden är för hög. Man kan också konstatera att uttrycket hungriga vargar jagar bäst inte har något med verkligheten att göra. Hög ersättning leder inte till att arbetslösa undviker att ta jobb och sämre ersättningsvillkor ökar inte arbetsviljan. Det enda som sker är att fler låglönejobb skapas. Försämringarna av a-kassan har inte haft någon annan effekt än att kraftigt äventyra och minska människors ekonomiska trygghet. Dagens problem handlar inte om att arbetstagare eller arbetslösa saknar drivkrafter till arbete. För att framtidstro ska skapas måste verkliga åtgärder till. En av dessa är att det måste bli slut på försämringarna i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen. Skadorna av förändringarna måste minimeras, som progressiva åtgärder krävs för att underlätta människors omställning i krisen.
mot · GX02A398 · 2009-10-02 00:00:00 — Äldres erfarenheter på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ta till vara äldres erfarenheter på arbetsmarknaden. I många sammanhang talas det om att vi måste arbeta längre upp för att kunna finansiera den generella välfärden. Den nuvarande borgerliga regeringen uppmanar också pensionärer att, som enda möjlighet för att få ta del av de sänkta skatterna, fortsätta arbeta efter uppnådd pensionsålder. Men om man , efter fyllda , känner att man skulle orka arbeta lite längre och vänder sig till arbetsförmedlingen för att be om hjälp så blir det kalla handen. Det är naturligtvis rimligt att om samhället propagerar för att vi skall arbeta längre upp så borde man ställa upp med den hjälp som den enskilde behöver. Det är ur samhällets perspektiv av stort intresse att i arbetslivet kunna ta till vara den kompetens och erfarenhet som äldre besitter. Arbetsgivare bör också kunna anpassa arbetet och arbetsmiljön till den äldre arbetskraftens förutsättningar både upp till pensionsåldern och även därefter för dem som så önskar. Speciellt viktigt blir det att ta till vara äldres vilja att arbeta när, enligt alla bedömare, utbudet av arbetskraft, på grund av stora pensionsavgångar, kommer att krympa. En annan aspekt av frågan är att med den nya diskrimineringslagstiftningen som förbjuder åldersdiskriminering i arbetslivet så måste vi ställa oss frågan om det ens är lagligt att helt utestänga äldre från arbetsförmedlingens service.
mot · GX02A399 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Deltidsarbete ger lägre lön (per tidsenhet), ger lägre inkomst, leder till sämre sjukförsäkring och sämre pension, utgör hinder för en positiv yrkes- och löneutveckling och leder till en sämre förankring på arbetsmarknaden. Det finns också klara samband mellan deltidsarbete och ohälsa. Kvinnor har också i större utsträckning än män timanställningar. Den anställningsformen har i regel de sämsta anställningsvillkoren och ger en ännu sämre anknytning till arbetsmarknaden än deltidsarbete. En konsekvens av de attityder som råder i arbetslivet är att kvinnors arbete värderas lägre än arbeten inom mansdominerade områden. Även här finns ett negativt samband med det faktum att majoriteten av de deltidsarbetande är kvinnor. Deltidsarbetet är en kvinnofälla. , som till stor del är kopplad till inställningen att det är kvinnor som har huvudansvaret för barnen, har på ett omvänt sätt kommit att bli att kvinnor har rätt till deltid. Om arbetsmiljön som kvinnor arbetar i är ohälsosam och nedslitande, om skötseln av barn och hem kräver närvaro får kvinnor lösa det individuellt, t.ex. utnyttja sin rätt till deltid. Enskilda människor ska naturligtvis ha möjlighet att träffa egna, fria, i ordets verkliga mening, val t.ex. i vilken utsträckning de vill arbeta. Valen kan variera över tiden beroende på den personliga livssituationen. Men enskilda människor kan inte genom personliga val rå på starka strukturer. Parterna på arbetsmarknaden har det primära ansvaret för att eliminera de negativa konsekvenserna av det ofrivilliga deltidsarbetet. Rätten till heltid bör i första hand tillskapas avtalsvägen. Det finns flera socialdemokratiskt styrda kommuner och landsting som föreslagit att kollektivavtalen ska innehålla skrivningar om att heltid är en rättighet, deltid en möjlighet. Dessa avtal kan användas som en förebild för resten av arbetsmarknaden. Om inte rätten till heltid realiseras avtalsvägen och om inte timanställningarna begränsas har vi socialdemokrater ett ansvar för att så sker genom lagstiftning. Rätten till heltid är en viktig och genomgripande reform för att åstadkomma faktisk jämställdhet. Lagstiftning ska därför inte ses som illegitimt ingrepp i parternas fria förhandlingsrätt utan som en demokratiskt ansvarsfull insats för att åstadkomma lika villkor för kvinnor och män i arbetslivet. Vi anser därför att vi ska sträva efter att parterna på arbetsmarknaden förhandlar fram att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Om detta inte ger verkan vill vi överväga lagstiftning på området.
mot · GX02A400 · 2009-10-02 00:00:00 — Starta-eget-bidrag för personer med funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om starta-eget-bidrag för personer med funktionshinder. Statskontoret har fått ett uppdrag att utreda ett starta-eget-bidrag för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är ett bra initiativ och om utredningen kommer fram till användbara förslag kan det bli en möjlighet för många att få ett arbete och försörja sig själva. Det är dock några aspekter som saknas i direktiven till utredningen. Den informationssatsning som genomförs för att öka kunskapen om socialt företagande gör att intresset för den formen av företagande ökar. Arbetsintegrerande sociala företag är en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Det sociala företagandet bygger på människors eget engagemang och frihet att själva vara med och bygga upp ett företagande och ett arbete utifrån sina förutsättningar. Det behövs olika insatser och stöd för att det ska startas och utvecklas fler sociala företag som kan ge personer med funktionsnedsättningar en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Ett bra stöd skulle vara om det fanns en form av starta-eget-bidrag som flera personer skulle kunna få för att starta ett företag tillsammans. När det gäller att starta sociala eller kooperativa företag är det alltid en grupp människor som genomför den processen och som sedan blir ägare till företaget gemensamt. En sådan form av starta-eget-bidrag skulle underlätta starten av nya sociala företag där personer med funktionsnedsättningar skulle kunna få anställningar. Om en sådan form av starta eget bidrag skall ha effekt måste det kopplas till att det är möjligt för dem som startat företaget att få anställningar i sitt kooperativa sociala företag med stöd av lönebidrag, trygghetsanställningar eller andra arbetsmarknadsåtgärder. Eftersom det är personer som har en nedsatt arbetsförmåga har de rätt till detta stöd om de skulle få anställning i ett annat företag. I det uppdrag som lämnats till Statskontoret för att utreda starta-eget-bidrag för personer med funktionsnedsättningar finns inget om att utreda möjligheten att få den formen av bidrag för att starta företag tillsammans med flera personer. Regeringen bör se över möjligheterna att beakta även denna aspekt i utredningen.
mot · GX02A401 · 2009-10-05 00:00:00 — Unga funktionshindrades situation på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för unga funktionshindrade. Funktionshindrade är en grupp i samhället som, oavsett om det är hög- eller lågkonjunktur, har det svårare än andra att ta sig in på arbetsmarknaden. Trots att det är en stor grupp det handlar om som utestängs från arbetslivet är det en fråga som sällan blir belyst eller blir föremål för åtgärder. Det är en oroande utveckling, särskilt nu när arbetsmarknaden sviktar. Då riskerar funktionshindrade helt att tappas bort. För unga funktionshindrade ökar risken för ett permanent utanförskap från arbetsmarknaden. För dem återstår försörjningsstöd eller sjukersättning. Exempelvis i har 90 unga funktionshindrade fått försörjningsstöd istället för att deras arbetsförmåga prövas mot arbetsmarknaden. Funktionshindrade är diskriminerade på arbetsmarknaden. I en rapport från SCB och Arbetsförmedlingen (2009:3) uppger var femte funktionshindrad som finns i arbetslivet att de har blivit diskriminerade på grund av sitt handikapp bland annat vid tillsättningar, möjligheter att avancera. Rapporten visar också att funktionshindrade har sämre hälsa än icke funktionshindrade och vanligtvis också lägre utbildningsnivå. Rätten att få arbetsförmågan prövad måste gälla alla. Att funktionshindrade riskerar att få sämre stöd från Arbetsförmedlingen är inte acceptabelt. Därför är det angeläget att se över hur arbetsförmedlingarna kan utveckla arbetet med att få in unga funktionshindrade på arbetsmarknaden.