mot · GX02N376 · 2009-10-02 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) 1:4 Stöd för marknadsintroduktion för vindkraft 1:7 Planeringsstöd för vindkraft har som målsättning att den förnybara elproduktionen bör byggas ut med ny el. För att uppnå detta föreslår vi att certifikatsystemet för förnybar elproduktion ska vidareutvecklas. Målet bör sättas till ny el från förnybara källor 2020. Det långsiktiga målet i elcertifikatssystemet för ny förnybar el ska vara till 2030. Vi vill inom ramen för vårt förslag på en för skapa gynnsamma förutsättningar för att en vindkraftsindustri ska kunna växa fram i . Därför föreslår vi ett branschprogram för vindkraftsindustrin, en förstärkning av vindpilotstödet, ökade medel för att förenkla och påskynda planeringsprocessen samt ett förlängt energiskatteavdrag för havsbaserad vindkraft. Vi anser att ska ta initiativ till en mellanstatlig satsning på havsbaserad vindkraft och vill utreda ett stödsystem för vindkraft till havs. Vi vill även stimulera solenergibranschen genom att ta fram planeringsmål för solenergin. Regeringen har olyckligtvis aviserat att den tänker avveckla sina stöd till solenergin. Vi förlänger istället stödet för installation av solvärme och förstärker stödet för installation av solceller. Energieffektivisering är den billigaste metoden för att nå klimatmålen. Vi anser att ett mål på effektivare energianvändning bör sättas upp till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet. Regeringen fasar ut alla stöd som funnits för energieffektiviseringsåtgärder. Vi menar att det program för energieffektivisering som regeringen inför inte räcker för att ta itu med de enorma energieffektiviseringsbehov som finns inom inte minst bostadssektorn. Vi förstärker istället stöden och styrmedlen för energieffektivisering kraftigt. I övrigt stödjer vi den höjning av anslaget på energiforskning som regeringen genomför. 1:4 Stöd för marknadsintroduktion för vindkraft Vi vill förstärka vindpilotstödet, som är ett stöd till marknadsintroduktion för storskalig vindkraft. Stödet har funnits och har gett goda resultat, bl.a. bygget av största havsbaserade vindkraftpark Lillgrund. Vi vill satsa på vindpilotstödet, vilket är en förstärkning på under 20102012. 1:7 Planeringsstöd för vindkraft Vi vill starta ett branschprogram för vindkraftsindustrin inom ramen för detta anslag. Det innebär att vi satsar mer än regeringen på detta anslag 2010, och . Anslaget uppgår därmed till . Höjningen ska även gå till att undanröja administrativa flaskhalsar i den samhälleliga tillståndsprocessen. För att förkorta handläggningstiderna krävs extra resurser till utbildning av kommunala och andra handläggare samt tillfälliga resurser till de instanser som hanterar vindkraftsärenden. Regeringen avvecklar det nuvarande planeringsstödet för vindkraften . 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande el m.m. Elektricitet är en särskilt värdefull energiform som bör utnyttjas främst för de ändamål där den gör störst nytta och inte med bevarad verkningsgrad kan ersättas av andra energiformer. Vi vill genomföra en elväxling från energislösande lågproduktiv användning i främst icke energiintensiv industri och hos hushållen till högproduktiv produktion i process- och tillverkningsindustrin och en utbyggnad av järnväg och effektiva el- och hybridbilar. I användes ca el för uppvärmning och varmvatten. Denna elanvändning skulle kunna ersättas med andra uppvärmningsformer, t.ex. pellet, fjärrvärme med kraftvärmeproduktion, solvärme och värmepumpar. Regeringen avvecklar stödet för konvertering från direktverkande el . Vi vill i motsats till regeringen behålla stödet även och tillsätter i detta syfte. 1:9 Stöd för installation av solvärme Solenergibranschen behöver långsiktiga stöd för att kunna få gynnsamma förutsättningar att växa. Regeringen avvecklar stödet för installation av solvärme därför förlänger vi stödet med 20112012. 1:11 Stöd för installation av solceller Regeringen avvecklar anslaget Energiteknik 2012. Vi ändrar riktning och namn på anslaget Energiteknik till Stöd för installation av solceller. Vi satsar på anslaget 2010, 2011 och 2012. Stödet är en fortsättning till det nuvarande stödet till solceller och innebär att stöd kan ges till alla typer av nätanslutna solcellssystem och innebär en fortsättning och utökning av regeringens stöd till installation av solceller. Stödnivån är maximalt 60procent av investeringskostnaden, utom för stora företag som kan få av kostnaderna täckta. Det finns ett tak på 2miljoner kronor per solcellssystem och högst 75000kronor plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Regeringens satsning på installation av solceller ligger på ca . Energieffektivisering är den billigaste metoden för att nå klimatmålen. Regeringen fasar ut alla stöd som funnits för energieffektiviseringsåtgärder. Vi accepterar regeringens satsning på ett program för energieffektivisering, i synnerhet införandet av energikartläggningscheckar för att förstärka insatserna för energieffektivisering i små och medelstora företag och finansiering av en nationell strategi för lågenergibyggnader. Vidare är vi även nöjda med att stödet till energirådgivningen bibehålls. Vi menar emellertid att detta inte räcker för att ta itu med de enorma energieffektiviseringsbehov som finns inom inte minst bostadssektorn. Därför föreslår vi (inom ramen för andra utgiftsområden) bl.a. följande satsningar för ökad energieffektivisering: Det befintliga ROT-avdraget kompletteras med en särskild klimatbonus. Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus införs om . Ett nytt konjunkturellt investeringsstöd för att tidigarelägga investeringar i kommuner införs. Investeringsstödet ska särskilt gynna miljö- och energieffektiviseringar och ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Ett informationsstöd för byggande av klimatsmarta hus införs på . Byggnormen ändras så att alla nybyggda flerbostadshus ska vara klimatsmarta, dvs. passivhus eller lågenergihus, 2012. Kärnkraften ska successivt fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor samt energieffektivisering. En prövning måste därför göras varje mandatperiod. Vid de avbrutna energisamtalen mellan regeringen och de rödgröna partierna framkom att något beslut om att bygga nya kärnkraftverk, som regeringen vill öppna för, inte ens med regeringens bedömning är nödvändigt förrän . Vi motsätter oss regeringens förslag att ta bort avvecklingslagen och förbudet mot nybyggnation i lagen om kärnteknisk verksamhet. Regeringen bör verka för att kärnkraften ska betala sina fulla avfallskostnader och för ett obegränsat skadeståndsansvar för kärnkraftsolyckor. En rödgrön regering kommer aldrig att medverka till att uranbrytning startas i . Vi kommer inte heller att medverka till storskalig fossilutvinning i . Vi vill utreda hur ett nytt, kompletterande stöd för havsbaserad vindkraft kan införas, då den inte omfattas av elcertifikaten. Tills dess vill vi förlänga det nuvarande energiskatteavdrag för havsbaserad vindkraft på /kWh, som regeringen väljer att avveckla . Vi vill genomföra en femårig utfasning av koldioxidskattebefrielsen för torv. Torvbrytningen står i konflikt med klimatmål och naturvårdsmål och bidrar endast med en halv procent av landets energiförsörjning. Därför avvisar vi den skattebefrielse vad gäller koldioxid som torven har. kostar nedsättning av CO2-skatten . En utfasning innebär att skatteutgifterna för torvens koldioxidskattebefrielse minskar till 2010, 2011 och 2012. har tidigt lyft fram frågan om ett genusperspektiv på en av de manligaste branscherna i landet energisektorn. Vi menar att detta jämställdhetsarbete inom energisektorn måste öka och genomsyra såväl företag som myndigheter inom sektorn. Vår fasta övertygelse är nämligen att energisektorn inte hade sett ut som den gör , om vi redan från början haft lika många av båda könen som beslutsfattare och ingenjörer.