ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub485 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över konsekvenserna av att vi delar upp barnen i olika skolor. har vi sett den utvecklingen att friskolorna ökar i antal och många kommuner ställs inför mycket svåra situationer. Ett av de viktigaste medlen för att nå målet om allas lika värde är att satsa resurser på skolan. Utbildning ger frihet. Utbildning ger makt. En bra utbildning för alla bidrar till ett lands utveckling och sammanhållning. Det viktigaste skälet för en sammanhållen skola är att så träffas människor naturligt över alla gränser. De intryck som präglar en människa under barn- och ungdomsåren påverkar henne under återstoden av hennes liv. Olikheterna utgör styrkan. Bra undervisning för alla barn, som de får tillsammans, är en modern och rättvis tanke. Hur ser det ut om den uppdelning av barn som sker genom fristående skolor av olika slag får fortsätta? Hur kommer vårt samhälle att se ut? Vår alldeles bestämda uppfattning är att barn inte ska delas upp. Det är inte bra för barnen. Det är inte bra för vårt land. Det är inte bra för vårt lands framtid. Vi behöver ett land med mångfald, där vi möts och känner respekt för varandra oavsett religion eller vilken social klass vi kommer ifrån. Skolan ska vara den frigörande kraften och ge alla barn möjligheter till ett bra liv. Vi föreslår att en översyn sker av konsekvenserna av att barnen delas upp i olika skolor och vilka konsekvenser det får för mångfalden i vårt samhälle. En grundläggande utgångspunkt måste vara att alla skolor oavsett huvudman ska vara öppna för alla elever. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera att privata ägare tar ut stora vinster genom att göra avkall på kvaliteten eller genom att välja bort de elever som är minst lönsamma.
mot · GX02Ub488 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friskolor. Enligt gällande regelsystem får privata skolor samma ersättning till verksamheten som kommunala skolor, utan att behöva bevisa att undervisningen bedrivs bättre eller billigare än i den offentliga skolan. Privatskolor behöver inte heller ta ansvar för eleverna när skolan går i konkurs, vilket numera sker allt oftare. Ersättningssystemet innebär stora problem för mindre kommuner. Minskande elevunderlag på landsbygden gör det svårt att behålla befintliga skolor, varför inrättande av nya skolor anstränger ekonomin ytterligare. Klasskillnader och boendesegregation avspeglar sig tydligt i dagens skola. Skolor med många elever som inte når målen är koncentrerade till områden där det bor många med låga inkomster och kortare utbildning. Uppväxten av privatskolor har inneburit att denna segregering har ökat. Ska skolan kunna bidra till det jämlika samhälle vi strävar efter måste den ge alla barn och ungdomar samma möjlighet till kunskap, lärande och utveckling oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller etnisk bakgrund. En skola där barn från skilda miljöer möts lär dem att förstå och respektera varandra. Människor som förstår varandra och känner sig delaktiga utgör grunden för ett demokratiskt samhälle. Skolans viktigaste uppdrag är att ge alla elever gedigna kunskaper som grund för ett livslångt lärande. Därför behöver vi förnya skolan så att kunskaper och förmågor bättre motsvarar dagens och morgondagens behov. Vi behöver också stärka det nationella ansvaret för att ge alla elever rätt till en likvärdig och bra skola. Skolan är inte en vara som säljs på en marknad eller ett företag som producerar för maximal vinst. Den är inte heller en privatsak för enskilda föräldrar. Skolan finansieras gemensamt för att ge alla våra unga likvärdig chans till utveckling. Skolan ska styras av tydliga gemensamma ambitioner att ge alla barn och unga kunskaper, förmågor och värderingar som vi vill föra vidare till kommande generationer. Därför kan vi inte acceptera att resurser avsatta för våra barns skola istället går till enskilda aktieägare.
mot · GX02Ub489 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den s.k. barnomsorgsgarantin ska gälla och att en sanktionsmöjlighet införs om garantin inte uppfylls. Enligt skollagen ska kommuner erbjuda barnomsorgsplats utan oskäligt dröjsmål. Enligt tolkas denna s.k. barnomsorgsgaranti som att plats ska garanteras . finns det således en barnomsorgsgaranti men det saknas någon sanktionsmöjlighet eller ersättning om den inte uppfylls. Det är viktigt att en förälder som är i behov av en barnomsorgsplats för sitt barn ska kunna få det . I vissa fall kan en alltför lång väntan innebära att föräldern annars måste tacka nej till ett arbetserbjudande. Därför är det rimligt att kommunen ska erbjuda en barnomsorgsplats från ansökningstidpunkten. Om kommunen inte lever upp till denna garanti borde någon form av sanktion införas, exempelvis kan ersättning motsvarande av den kostnad som kommunen normalt har för en barnomsorgsplats utgå till den som ansökt om platsen.
mot · GX02Ub490 · 2009-10-05 00:00:00 — Återbetalning av studieskuld för personer bosatta i utlandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öka möjligheterna för att driva in studieskulder från personer som är bosatta i utlandet. betalade () ut i bidrag och i lån. Merparten av de lån CSN ger betalas tillbaka men undantag finns. En grupp som utmärker sig särskilt är utlandsstudenter som bor kvar utomlands. De är generellt sämre på att betala tillbaka sina studielån än de som bor i . Omkring 16000 låntagare som bor utomlands smiter från betalningen. Med hjälp av årsbesked, påminnelser, telefonsamtal, kravbrev och inkassokrav försöker CSN få låntagarna att betala sina skulder men indrivningen är extra svår i utlandet. För att gå till domstol krävs ofta ett juridiskt hållbart dokument men då CSN inte utfärdar skuldebrev saknas det. Detta är en brist som en betydande andel av de utlandsboende med skulder väljer att utnyttja. Av de 68000 personer som står skrivna i utlandet har 16000 lånat pengar utan att betala tillbaka. Dessutom saknar CSN giltig adress till 11000 av dem. Bland de nordiska länderna finns samarbeten kring denna problematik men den största gruppen betalningsskyldiga finns i och där de obetalda skulderna uppgår till . Dessa skulder är dessvärre svårare att driva in än skulder i ett nordiskt land. Då lagstiftningen skiljer sig mellan de olika delstaterna i är indrivningen extra svår där. Värt att notera är också att utlandsstudenter ofta har högre skulder än de som studerat i . Den som läser i utlandet har nämligen rätt till högre grundlån och merkostnadslån för att kunna betala undervisningsavgiften. Det kan leda till att skulderna skjuter i höjden. För att kunna säkerställa ett effektivt studiestöd även måste såväl utbetalningen från CSN som återbetalningen till CSN fungera. Det är därför av största vikt att CSN kan skapa en praxis för hur obetalda skulder ska kunna drivas in. Ett sätt att uppnå detta vore att utfärda skuldebrev i samband med långivningen. CSN:s möjligheter att driva in skulder från personer som bor utomlands måste stärkas.
mot · GX02Ub492 · 2009-10-02 00:00:00 — Bibliotekens utbud av lättläst material tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regering och riksdag i den nya skollagen slår fast att varje skolbibliotek ska ha anpassat material för elever med särskilda behov, där lättlästa böcker och tidningar är en viktig del. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner i sina biblioteksplaner säkerställer en kompetensutveckling för bibliotekarier med inriktning på att främja läsandet för personer med lässvårigheter. av alla elever och av pojkarna som går ut nian får inte godkänt i läsförståelse. För pojkar med invandrarbakgrund är siffran ännu högre, . Det är dubbelt så många jämfört med flickorna. Enligt en undersökning från läser var fjärde pojke i årskurs 79 aldrig . Bland flickorna är det bara var tionde som aldrig läser. gjordes en brittisk utvärdering av forskning kring kopplingen mellan skolbibliotek och läskunnighet. Den visade att skolbibliotek har en gynnsam inverkan på elevernas resultat, särskilt på låg- och mellanstadiet. Studien pekar också på att bibliotekariernas och bibliotekens kvalitet är betydelsefull. Många bibliotek arbetar redan aktivt med tillgänglighet, men långt ifrån alla. Inte sällan råder det okunskap om vem som är målgrupp för de lättlästa böckerna, hur böckerna ska marknadsföras och vem som egentligen är ansvarig för den lättlästa litteraturen. Enligt bibliotekslagen ska alla kommuner ha en biblioteksplan som ger beredskap för framtidens krav och stimulerar utveckling. För att främja läsandet för personer som är ovana läsare eller har lässvårigheter bör biblioteksplanerna uppdateras så att de säkerställer att det finns kompetens inom området.
mot · GX02Ub493 · 2009-10-05 00:00:00 — Fler KY-utbildningar till län tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler KY-utbildningar till län. län är ett industrilän där 26 000 personer eller en fjärdedel av de sysselsatta jobbar inom tillverknings- och verkstadsindustrin. Dessa industrier omfattar trä-, livsmedels- och papperstillverkning, kärn- och vindkraft samt transportmedelsindustrin. län, samordningsuppdraget som landshövdingen och regionförbundets ordförande fick i rollerna som varselsamordnare av regeringen i samråd med kommuner, landsting, arbetsförmedlingar samt fackliga organisationer och näringslivsorganisationer, har 45 företag i olika branscher och samtliga 12 kommuner besökts för att utröna vilka svårigheter som näringslivet, kommunerna och står inför samt vilka styrkor de har. Kraftsamling län har gett den entydiga bilden att det, lågkonjunkturen till trots, finns ett stort framtida behov av kvalificerat yrkesutbildade (KY). Det är inte bara inom industrin utan även inom vården, undervisningen samt turist- och besöksnäringen som kvalificerad personal efterfrågas. län har få YH/KY-utbildningsplatser i förhållande till folkmängd. Detta omnämns som en tydlig bristfaktor i Kraftsamling län. Därför bör ge i uppdrag till regeringen att se till att antalet YH/KY-utbildningsplatser i län utökas så att det är jämförbart med grannlänen och andra regioner med en liknande arbetsmarknad.
mot · GX02Ub494 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering av utländska examina. Det är en allmän uppfattning att är dåligt på att ta tillvara invandrares yrkeskompetens. Alltför ofta får vi höra berättelser om personer med akademiska utbildningar som antingen saknar jobb eller har väldigt lågt kvalificerade arbeten. Detta är ett gigantiskt slöseri med både mänskliga och ekonomiska resurser. måste bli bättre på att tillvarata den kompetens som finns i vårt land i form av människor från andra länder. Det måste bli lättare att få en utländsk examen validerad i , och arbetsförmedlingarna måste bli bättre på att se den kompetens som finns hos personer med examen eller yrkeserfarenhet från andra länder. Ett exempel som tydligt illustrerar problematiken är en person från som var utbildad elektriker men som på en arbetsförmedling fick reda på att hans utbildning inte var värd något i . När han väl fick hjälp av ett socialt företag att söka jobb med hjälp av sin elektrikerutbildning fick han jobb . Det är ett exempel på när myndigheter agerar bromskloss och där engagerade medarbetare i privata företag hittar andra möjligheter. Det är också ett exempel som visar på vikten av validering, att personer som kommer från andra länder får sin kompetens validerad så att de kan få användning för den i . Det är ett slöseri av stora mått både med mänskligt och ekonomiskt kapital att inte se och använda dessa personers kompetens. Myndigheten för inrättades och startade sitt arbete . Myndigheten ersatte den tidigare Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. I nära samverkan med arbetslivet ska myndigheten stödja utvecklingen av en nationell struktur för validering. Ett förslag vi vill se där den nyinrättade myndigheten kan agera samordnare är att Arbetsförmedlingen ska ha som krav att nyttja och använda examina som personer har tagit i andra länder även om de inte är giltiga i . har i budgetpropositionen tilldelats ett utökat uppdrag att bedöma utländsk utbildning och att förmedla kunskapen till andra myndigheter och organisationer. Man har tidigare hävdat brist på kunskap om utländska examinas validitet för att neka människor en möjlighet att utöva ett yrke de kanske praktiserat . Med de förstärkta förutsättningar den nya myndigheten för ger, kan en bredare kunskap ge tillräckligt underlag för att använda den kompetens som annars går outnyttjad.
mot · GX02Ub495 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av välfungerande naturbruksgymnasier. Naturbruksgymnasierna utgör en betydelsefull komponent för livskraftiga företag och en positiv utveckling av landsbygden. I det traditionella lantbruket blir maskiner och processer allt mera komplexa vilket gör det helt nödvändigt med utbildningar i takt med utvecklingen. En annan utveckling vi ser är att landsbygdsföretagen i allt större utsträckning breddar sin verksamhet. Det är en mångfald av verksamheter som ofta har sin bas i brukandet av naturen. Ofta byggs jord- eller skogsbruket på med t.ex. turismverksamhet. Med den kunskap om djur och natur som kan inhämtas på naturbruksgymnasierna kan ett mervärde skapas för gästande turister. Vi anser att det är viktigt att man även fortsättningsvis kan erbjuda utbildningar med helhetssyn på landsbygdsturismen.
mot · GX02Ub496 · 2009-10-02 00:00:00 — Mer fysisk aktivitet i skolan för kunskapens skull tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka den schemalagda tiden för fysisk aktivitet i skolan. Skolans viktigaste uppdrag är att förmedla kunskap. Planeringen av skoltiden bör göras utifrån denna viktiga uppgift. Studier visar att barn som får röra på sig blir mer mottagliga för undervisningen och lär sig saker bättre. Koncentrationsförmågan ökar om barnen fått rusa av sig sin livlighet. De barn som tjänar mest på daglig fysisk aktivitet under skoldagen är dessutom de barn som i vanliga fall har svårt att sitta still långa stunder. De oroliga barnen, blir lugnare och koncentrerar sig bättre då de får regelbundna avbrott för fysisk aktivitet vilket ger mer lugn och ro i klassrummen. Det finns fördelar med att den fysiska aktiviteten inte bara finns schemalagd under idrottsämnet då det finns en tendens att de elever, särskilt tonårsflickor, inte deltar i idrottslektionerna. Idrott är också det ämne som är vanligast att inte få godkänt betyg i. Schemalagd fysisk aktivitet utanför idrottsämnet är positivt därför att det når även de ungdomar som vägrar delta på idrottslektionerna. Det är dags att öka den schemalagda tiden för fysisk aktivitet i skolan.
mot · GX02Ub499 · 2009-10-06 00:00:00 — Utbildning vid Teologiska Högskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en omfördelning inom ramen för det totala antalet högskoleplatser i syfte att öka antalet platser med ekonomisk ersättning vid Teologiska Högskola. I vårt land finns 4 teologiska högskolor. Det är Teologiska högskolan , Teologiska Högskola, teologiska högskola samt . Det tre första har sedan början fått statligt stöd i form av stöd för ett visst antal studieplatser, medan fått sin examensrätt. För den statliga högskolan anges i högskolelagen 1 kap. 2 § tre uppgifter: utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund, forskning samt samverkan med det omgivande samhället och information om verksamheten. I 1 kap. 3 § står det att verksamheten skall bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning. Forskning vid statliga lärosäten är en viktig del av verksamheten, dels för att lärares kompetens ska kunna upprätthållas, dels för att utbildningens vetenskapliga nivå ska kunna bibehållas. De teologiska högskolorna har en särställning när det gäller relationen med trossamfund och folkrörelser som på ett unikt sätt kan berika våra kunskaper kring livsåskådning, teologisk livstolkning och mänskliga rättigheter. bedrivs forskning främst med medel från huvudmännen, men det är långt ifrån tillräckligt för att man skall kunna driva en vetenskaplig kvalificerad verksamhet. För att de fria teologiska högskolorna på lika villkor ska kunna bedriva en seriös forskning inom sitt verksamhetsområde och få en reell möjlighet att konkurrera om forskningsmedel hos statliga forskningsrådet och olika stiftelser, är det viktigt att regeringen uppvärderar forskningen vid de fria teologiska högskolorna och möjliggör forskningsanslag. I finns Teologiska Högskola (ÖTH) i anslutning till och campus. ÖTH, som har en viktig roll att fylla för det omgivande samhället, har även ett nära samarbete med stift i utbildning av blivande präster i . Alltsedan avtalet med staten slöts har ÖTH haft ett starkt sökandetryck och skolan redovisar en kraftig överproduktion i förhållande till det statliga stödet. erhåller ÖTH ett statligt stöd för 90 utbildningsplatser medan de tar emot motsvarande 150160 personer. Ersättningen skall enligt avtalet med staten bygga på samma definitioner som tillämpas för ersättningar till universitet och högskolor med statlig huvudman. ger ÖTH utbildning i religionsvetenskap 140 p (160 hp), och även 6090 hp (C-kurs) i samarbete med lärarutbildningen vid . Här utbildas motsvarande 2530 helårsstudenter vilka räknas in i ersättningsunderlaget för ÖTH. Eftersom inte har någon egen fakultet/resurs för teologisk eller religionsvetenskaplig utbildning fungerar ÖTH i praktiken som den teologiska fakulteten på campus. Med ovanstående som bakgrund är det högst rimligt att man, inom ramen för det totala antalet platser vid universitet och högskolor, ser över fördelningen av platser som genererar ersättning från staten. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Ub505 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av behöriga lärare. En av grundpelarna för en likvärdig skola är att det finns behöriga lärare med den pedagogiska examen som det innebär. Den nya lärarutbildningen är ett bra medel för att uppnå detta. Barn och ungdomar förtjänar utbildade lärare. Många barn och ungdomar har en komplex inlärningssituation. Lärarnas kompetens är den viktigaste faktorn för att eleven ska lyckas. Alla elever ska därför ha rätt till utbildade behöriga lärare. Så är inte fallet i dagens skola. En stor orsak till detta är att den särskilda undantagsregeln som tillåter att andra än behöriga lärare fastanställs används flitigt av skolornas olika huvudmän. Skollagen är inte tillräckligt tydlig och kraftfull för att dess intentioner och innehåll ska få avsedd effekt. De regelverk som finns för att garantera elever en likvärdig kvalitet i utbildningen tas inte på allvar. Skolans huvudmän fortsätter att ge obehöriga lärare fast anställning, trots att arbetslösheten nu ökar bland utbildade lärare. Statusen på läraryrket förminskas genom att obehöriga lärare anställs. som det också leder till att utbildade lärare inte ges möjligheten att snabbt komma ut i arbetslivet och få använda sin yrkeskompetens. Vi vill peka på vikten av att regeringen skyndsamt ser över skollagen och stärker utbildningsinspektörers ansvar och befogenheter i fall där obehöriga lärare anställs tillsvidare för våra barn och ungdomars, men även för samhällets skull.
mot · GX02Ub506 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge gymnasieelever möjlighet till körkortsutbildning i skolan. Det är viktigt att gymnasieungdomar får möjlighet till körkortsutbildning. Bilen är ett vanligt färdmedel i vårt land men tyvärr avstår många unga människor från att ta körkort. Det har naturligtvis flera orsaker, man studerar längre eller man tycker inte att man har nytta av det just som ung. Men det största hindret är det ekonomiska, det har blivit alldeles för dyrt att ta körkort. Om man precis gått sin utbildning och ska börja arbeta är det en kostnad som alltför ofta väljs bort, detta trots att det kan vara en förutsättning för att kunna bo kvar på hemorten när man får arbete, att man behöver transport till fritidsaktiviteter eller andra orsaker. Ansvaret för trafiksäkerheten ligger hos politiker, planerare, transportföretag och alla medborgare som befinner sig på vägarna. Det är därför angeläget att denna fråga uppmärksammas mer och att alla bidrar till att göra trafiken på våra vägar allt säkrare. I detta ligger också att ge unga människor möjlighet att lära om trafiken och därmed också att ta ett körkort som bevis på att man både klarar att framföra ett fordon och att man vet hur man ska agera i trafiken. Vi anser att det i nära anslutning till skoldagen måste ges möjlighet för elever på gymnasiet att få genomgå körkortsutbildning. Det är inte acceptabelt att körkortsinnehav blir en klassfråga för därmed skapar vi en osäker framtida trafikmiljö.
mot · GX02Ub507 · 2009-10-05 00:00:00 — Lågutbildades möjligheter att ta sig ur arbetslöshet genom studier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lågutbildade långtidsarbetslösa möjlighet att ta sig ur arbetslöshet genom studier. har det blivit tydligt att regeringen och oppositionen har helt olika syn på hur vi ska bemöta den ekonomiska kris och den ökande arbetslöshet som är ett faktum för vårt land . Oppositionen har föreslagit fler jobb och fler praktik- och utbildningsplatser än regeringen. Ändå finns en förhoppning om att vi kan dela åsikt när det gäller en särskilt utsatt grupp den grupp lågutbildade som står allra längst från arbetsmarknaden. är en kommun där många har låg utbildningsnivå och där arbetslösheten är högre än i många andra jämförbara kommuner. Så mycket som 6 000 Norrköpingsbor har högst grundskoleutbildning och det innebär naturligtvis att de, när de förlorar jobbet i en lågkonjunktur som dagens, har mycket små chanser att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. står , liksom de flesta andra kommuner och landsting, inför ett stort framtida rekryteringsbehov. För de allra flesta lågutbildade är utbildning det enda sättet att lämna arbetslösheten bakom sig. Men lågutbildade är också den grupp som är svårast att rekrytera till studier, inte minst på grund av att de saknar den ekonomi som är en förutsättning för att kunna satsa på utbildning. I har vi länge jobbat för att ställa om och fortbilda våra kommuninvånare för att trygga personalförsörjningen och för att de ska kunna matcha den nya arbetsmarknad som växer fram. har haft stor betydelse, men det har också , yrkesutbildningar och annan utbildning på lägre nivå. Satsningar på lågutbildade har varit i fokus länge och därför har rekryterande inslag som korttidsstudiestödet, rekryteringsbidraget, 25:4-regeln, möjligheterna att komplettera sina gymnasiebetyg med betyg från komvux och studerandevillkoret i a-kassan haft stor betydelse för Norrköpingsbornas kunskapsutveckling. Alla dessa vägar är stängda. I stället erbjuds enbart regeringens utvecklingsgaranti. För att nå de personer med lägst utbildning som står längst från arbetsmarknaden borde det därför vara möjligt att inom ramen för denna utvecklingsgaranti erbjuda dem som varit arbetslösa länge och saknar längre utbildning en kombination av studier och praktik för att förbättra deras chanser på arbetsmarknaden.