ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02K408 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en svensk ambassad i . invasion av bröt mot centrala och viktiga principer inom den internationella rätten. Dessa brott mot principerna om statssuveränitet och territoriell integritet destabiliserade och väckte farhågor. Det gällde bland såväl som EU-länder. Brotten mot principerna har delvis kommit att underminera det europeiska säkerhetspolitiska bygget som pågått alltsedan . Det har fått konsekvenser i hur stater umgås och förhåller sig till varandra i det internationella umgänget. En viss misstänksamhet har smugit sig in kring avsikter, och landets internationella förtroende och respekt kommer att ta att återskapa. Efterspelet till den ryska invasionen har föranlett ett ökat behov av att kunna vara på plats med svenska representanter för att övervaka svenska intressen och kunna agera som en effektiv partner till och dess folk. Med en svensk ambassad på plats skulle möjligheterna öka i hur vi kan samverka med såväl europeiska som internationella organisationer i gemensamma uppdrag för fred, ekonomisk utveckling, handel och demokrati. skulle även med fördel kunna agera medlare i de frysta konflikter som finns i området. är även en ivrig aspirant till att bli medlem av Europeiska unionen. Landet omfattas redan av den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet, men mer stöd kan behövas på flera olika plan. Landet ligger även strategiskt i Svarta havsregionen. Här kan fylla en roll, likt den roll vi spelade under de baltiska staternas frigörelseprocess och dessa länders väg in i EU. Med anledning av ovanstående anser jag det påkallat att regeringen ser över möjligheterna till att upprätta en ambassad i .
mot · GX02K417 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående återinföra namnet på valkretsen läns östra. Vi äro musikanter alltifrån läns östra ... Nja, det känns inte hemkärt precis. Tradition, kultur och ursprung speglar och skapar trygghet samt tillit i vårt samhälle. För skaraborgarna har texten till den traditionella visan blivit något förvrängd när valkretsen och delar av det nya blev läns östra. Namnfrågan handlar också om att stärka demokratin och kopplingen mellan väljare och förtroendevalda. För skaraborgarna skulle det kännas mest naturligt om t.ex. Skaraborgspolitiker också formellt kallade sig därefter. Dessutom kan skaraborgarna lättare identifiera sina riksdagsledamöter om dessa presenteras som ledamöter från istället för från läns östra valkrets. i (c)
mot · GX02Kr201 · 2009-09-22 00:00:00 — Statligt huvudmannaskap för Föreningen Klaverens Hus samlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Föreningen stora och unika samling klaver ska få ett statligt huvudmannaskap och införlivas med klaversamlingar. Föreningen () har byggt upp en stor och unik samling klaver (pianon, flyglar och cembalor) från 1800- och . Speciellt intressanta delar av samlingarna är utställda för allmänheten i ett klavermuseum i med guidade visningar. Föreningen arrangerar även regelbundna konserter med instrumenten. FKH dokumenterar och bevarar även fabriksmiljöer och klaverens sociala miljöer och funktion. Samlingarna omfattar ca 450 instrument och är nu landets absolut största, större än statliga samlingar av klaver. Samlingen är unik genom sin bredd och sitt djup, och den representerar ett stort musikhistoriskt värde. Huvuddelen av instrumenten är tillverkade i och utgör en viktig del av det svenska kulturarvet. Samlingarna omfattar även en stor mängd verktyg, ritningar, maskiner och dokument från tidigare mycket talrika pianoindustrier som har ett stort industrihistoriskt värde. Föreningens instrumentsamlingar är så omfattande och av så hög kvalitet att de är av stort intresse även utanför gränser. Samlingarna är nu allvarligt hotade på grund av att inte längre har möjlighet att betala hyra för instrumentförråden. är även utställningslokalerna hotade. En möjlig lösning vore ett statligt huvudmannaskap. Den statliga myndigheten med ansvar för historiska musikinstrument är Statens musiksamlingar där ingår. har FKH haft täta kontakter med museichefen som har sett ett stort värde i att införliva FKH:s samlingar med klaversamlingar. De båda samlingarna kompletterar varandra på ett utmärkt sätt och bildar tillsammans ett helt unikt historiskt arv av klaverinstrument . En så stor samling klaver med denna bredd och spets finns inte någonstans i , och det är helt unik även utanför gränser. sitter alltså på en kulturhistorisk skatt av nationellt och europeiskt intresse men har inte råd att förvalta den. En långsiktig lösning för Föreningen måste ha nåtts senast . I annat fall går samlingarna förlorade. Jag anser därför att Föreningen stora och unika samling klaver ska få ett statligt huvudmannaskap och införlivas med klaversamlingar. På så vis kan vi säkra finansieringen och därmed fortlevnaden av denna kulturhistoriska skatt.
mot · GX02Kr203 · 2009-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att försvara idrottens särart. Grunden för trygghet och gemenskap läggs i ett starkt civilt samhälle såsom föreningsliv, idrottsrörelser, kyrkor, samfund, och ideella organisationer. Solidariteten i de offentliga välfärdssystemen är ett komplement till ett samhälle som i högre grad präglas av medmänsklighet, ansvarstagande och idealitet. Ett starkt civilt samhälle är också grunden för en stark demokrati. Ett ökat samarbete mellan den offentliga, privata och ideella sektorn är nödvändigt för att utveckla vårt samhälle. Idrotten spelar en stor roll i många människors liv vare sig man är aktiv utövare eller intresserad åskådare. Så sa den då nyblivne statsministern i sin regeringsförklaring . Detta följdes upp i det idrottspolitiska beslut tog , där det bland annat sägs: Staten ska stödja en fri och självständig idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang, som bedriver en bred verksamhet, som värnar om god etik, som ger lika förutsättningar för flickor och pojkar, kvinnor och män, som arbetar aktivt för integration samt värnar om demokratisk utveckling och delaktighet. Båda citaten beskriver att idrottsrörelsen står för något mer, och större, än den rena idrottsverksamheten. Denna viktiga samhällsfunktion bygger på det faktum att miljontals människor frivilligt slutit sig samman kring ett gemensamt intresse i föreningar och förbund, huvudsakligen byggda på ideellt arbete. Om denna bas försvinner, försvinner också grunden för idrottens sociala funktion. har det dock blivit allt vanligare att idrottsrörelsen i olika formella sammanhang likställts med renodlad kommersiell verksamhet, och att dess regelverk, anpassat efter den frivilliga folkrörelsens behov och förutsättningar, ifrågasätts. Ofta har detta skett utifrån om t ex fri rörlighet och fri konkurrens. Det är visserligen sant att vissa delar av idrottsrörelsen antagit allt mer kommersiella former och att de största föreningarnas elitverksamhet ibland i stort sett fungerar som vanliga företag. Men det rör sig, kvantitativt sett, om en marginell del några få föreningar i några få idrotter. Dessutom vet vi att det finns ett intimt samband mellan bredd och elit samt en styrka i den svenska idrottsrörelsen som värnar om detta samband som kan illustreras av motionslöpare som blivit landslagslöpare eller drömmen om en medalj som förmår barn och ungdomar att börja idrotta. Mycket av såväl som våra egna svenska regelverk utgår från en tvådimensionell syn som bygger på motsatsparet offentligprivat. Men idrottsrörelsen och hela den ideella sektorn utgör en tredje dimension, och reglerna måste tolkas därefter. Den breda folkrörelseidrotten är ett i hög grad nordiskt fenomen. Därför är det viktigt att den , tillsammans med de nordiska grannländerna, aktivt företräder en sådan tredimensionell syn i sina kontakter med EU och övriga .
mot · GX02Kr204 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat digitalt tv-utbud genom att undersöka möjligheterna att sända de nordiska tv-kanalerna i det markbundna digitalnätet. I har vi en stark tradition av samarbete och utbyte mellan våra länder. Svenskar känner sig trygga med det nordiska samarbetet, som alltid framställs som något positivt. Det är också obligatoriskt att i skolan läsa om och prova på de andra nordiska språken. Många människor som lever i gränstrakterna mellan och , eller reser över nationsgränserna . De känner sig lika hemma på ena sidan som den andra. Omställningen till digital tv genomförs nu i hela . Detta skapar nya förutsättningar för att fördjupa samarbetet och öka det kulturella utbytet mellan våra länder. har många svenskar som lever vid gränserna tillgång till danska, norska och finska tv-kanaler, liksom danskar, norrmän och finländare i liknande situation har tillgång till svensk tv. Med hjälp av de nya möjligheterna som digital-tv öppnar för oss genom ett ökat utbud av kanaler, borde regeringen se över förutsättningarna att öka utbudet ytterligare med de andra nordiska ländernas tv-kanaler. Det finns bara fördelar med att hela den nordiska befolkningen har tillgång till de flesta av de nordiska tv-kanalerna. Detta skulle öka intresset för samarbetet och fördjupa våra kunskaper om de andra nordiska länderna, kulturellt och politiskt. Språken skulle också få ökad betydelse genom att fler skulle lära sig att förstå och kanske tala andra nordiska språk, vilket skulle stärka vår samhörighet ännu mer.
mot · GX02Kr205 · 2009-09-29 00:00:00 — En mer självständig och oberoende ideell sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det statliga stödet till idéburna organisationer ska utformas med hänsyn till principen om självständighet. I regeringsbeslut deklarerades följande: En självständig och oberoende ideella sektor är en viktig garant för demokrati och mångfald. Men hur självständiga och oberoende blir egentligen ideella organisationer som behöver kommunens eller godkännande för att söka bidrag som regering och riksdag har öronmärkt, eller som anser sig behöva ändra sin verksamhet för att kunna få tillgång till statliga medel som öronmärkts för speciella ändamål? Frågan är viktig och behöver ses över. De idéburna organisationerna spelar en viktig roll i samhället. Med frivilligheten som grund ställer hundratusentals människor upp i olika verksamheter där man genom engagemang, intresse och tid gör oersättliga insatser. För att värna de idéburna organisationerna och deras arbete har regeringen genomfört en omfattande dialog med ett stort antal organisationer som till slut har resulterat i en skriven överenskommelse. En av de frågor som har diskuterats är vilka hinder som finns för att sektorns hela potential inom området ska kunna utvecklas. Dessutom har man frågat sig hur staten kan bidra till att undanröja dessa hinder. Det är ett imponerande arbete som gjorts, och det visar att regeringen tar de idéburna organisationerna på allvar. Vid möten med aktiva inom olika organisationer sägs några av de hinder som upplevs vara följande: Det är ofta krångligt att söka ekonomiska bidrag. Många organisationer besitter inte kunskaper om att göra snygga och säljande presentationer. En del har problem med att kunna uttrycka sig säljande i skrift. De pengar som tilldelas från det offentliga är ofta begränsande för föreningarna. Ändamålet för pengarna är ofta öronmärkta och leder ofta till att organisationerna anpassar sig till vad det offentliga vill istället för det man t.ex. är bra på. Man måste ofta ha med sin kommun som medsökare eller i vart fall ha deras godkännande av att man söker pengar. Dessutom är man beroende av att kommunen informerar om att pengar finns att söka, vilket i praktiken innebär att man är beroende av kommuners välvillighet, effektivitet och samarbetsvilja. På grund av ovanstående argument upplever man sig inte helt självständig. I regeringens skrivelse 2008/09:207 Överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting framgår att regeringen som en av flera åtgärder ska verka för att det statliga stödet ska utformas med hänsyn till principen om självständighet och oberoende. Jag instämmer i regeringens bedömning, dvs. det är viktigt att inte styra den frivilliga sektorn indirekt. Därför bör man i det framtida arbetet beakta ovan nämnda synpunkter och verka för att förenkla för den sektor som i mångt och mycket är en oersättlig aktör i samhället.
mot · GX02Kr206 · 2009-09-28 00:00:00 — Den har redan fått stor positiv betydelse för kulturlivet och människors tillgång till kultur, genom att kulturen på ett enkelt sätt kan spridas och att delaktigheten från publiken breddas. behöver staten ta ett aktivt kulturpolitiskt ansvar under den omstrukturering som pågår i stora delar av kulturekonomin. Vi vill att fler konstnärer ska kunna försörja sig på sitt arbete och då måste de kulturpolitiska ansträngningarna också syfta just dit. Vi vill därför utreda frågan om digitala bibliotek för film och musik med en väl tilltagen biblioteksersättning. Förslag om detta presenteras i vår motion om digitala bibliotek. Det radikala i vår kulturpolitik är väldigt enkelt: alla konstuttryck ska vara tillgängliga för var och en och detta ska gälla oavsett var man bor i landet. Konsten ska vara vår gemensamma egendom. Vi ska alla, oberoende av ålder, kön och klass, ha möjlighet att via konsten beskriva och förstå våra liv. Konstnärerna och de konstnärliga uttrycken ska tas på allvar och tillåtas spela en viktig roll i samhällsbyggandet. Eftersom konsten till sin natur är fri och talar personligt till var och en av oss är det en demokratisk nödvändighet att var och en kan göra sig hörd och få utrymme för sitt personliga uttryck. Alla människor har ett behov av att uttrycka sig konstnärligt, inte nödvändigtvis inför publik, ibland bara för sin egen skull. Det är dags att realisera ett nytt sätt att tänka och handla som utgår från konstens betydelse för människa och samhälle. Det är dags att fråga sig hur vi vill leva våra liv och om ett rikt kulturliv har något med det att göra? Att vi ställer dessa frågor är oerhört viktigt när vi lever i då konsten och dess fria uttryck är under stark attack. Svaren på de frågor som vi måste ställa är av avgörande betydelse för kulturpolitikens framtid. har alltid verkat för den fria konsten och för konstnärernas möjligheter att verka under goda arbetsvillkor. Det kommer vi att fortsätta med tills konsten verkligen är tillgänglig för alla.
mot · GX02Kr207 · 2009-09-29 00:00:00 — Skapa ett nationellt centrum för dokumentärfotografi vid i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett nationellt centrum för dokumentärfotografi vid i . Den dokumentärfotografiska traditionen är stark i . Detta mycket tack vare fotografen och författaren . Han är välkänd för alla västerbottningar men också internationellt. 1993 fick det internationella för sitt fotografiska arbete. behöver ett nationellt centrum för dokumentärfotografi och självklar plats för detta centrum är i . Tillsammans med ett tiotal andra svenska museer är med i det nationella nätverket för dokumentärfotografi vilket ytterligare gör särskilt lämpat för ett nationellt uppdrag. Värdet av ett nationellt centrum är stort. Vid ett nationellt centrum kan duktiga fotografer få möjlighet att arbeta dokumentärt på det sätt som gjorde, det vill säga att arbeta långsiktigt med att belysa en viss samhällsföreteelse som de själva är väl insatta i. Kompetensen vid centrumet kan också ta upp dokumentärfotografens villkor då och . Med utställningar och publikationer ska centrumet visa vad som finns i arkiv och vad som åstadkoms i nya projekt. Ett nationellt centrum för dokumentärfotografi skapar goda förutsättningar för framtidens dokumentärfotografer. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02Kr208 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet. På hundratals kommunala och föreningsdrivna fritidsgårdar gör ungdomar över hela ca 6,3miljoner besök . Tyvärr kan vi se att verksamheten på fritidsgårdar i många kommuner har fått agera budgetreglerare. I bättre ekonomiska tider satsar man på den frivilliga fritidsgårdsverksamheten medan i nedskärningstider är det just verksamhet för unga människor som riskerar att försvinna.Vi menar att det är viktigt med kontinuitet i fritidsgårdsverksamheten för att utveckla demokrati, solidaritet och omsorg i ömsesidiga och förtroendefulla relationer mellan människor. Därför gäller det att slå vakt om möjligheten att träffas och skapa möteslokaler och träffpunkter. Ett av fritidsgårdarnas är den öppna verksamheten, en verksamhet som syftar till att under fria former underlätta och ge utrymme åt människors möten. Ett sätt att definiera öppen verksamhet är en fritidsform dit man kan gå och inom vida ramar fritt välja att möta vänner, samtala eller syssla med fritidsaktiviteter, till exempel spontanidrott och olika estetiska uttrycksformer (Stålstierna 1998). I den öppna verksamheten kan man välja om man vill göra något eller bara vara, och det saknas krav på att man måste prestera eller konsumera för att få delta. Verksamheten är frivillig och öppen för alla. Besökarna kommer när de själva vill. I eller i anslutning till öppen verksamhet skapas ofta tillfälliga eller mer varaktiga aktiviteter. har fritidsgårdarna blivit färre i , en anledning är de kraftiga nedskärningar som kommuner då gjorde. Besparingar som främst drabbade de icke lagstadgade verksamheterna som t.ex. fritidsgårdsverksamhet och den öppna verksamheten. Några andra trender är att det i allt högre grad är föreningslivet och inte kommuner som driver fritidsgårdsverksamhet. Detta sker som verksamheten allt oftare sträckts ut för att möta allt fler åldersgrupper (2004). Till exempel startas verksamhet för gymnasieungdomar genom och andra föreningsdrivna verksamheter. För yngre barn har ett flertal verksamheter startats genom samordning med skola och skolbarnsomsorg. Det gör att samma summa pengar ska räcka till så många fler och att den traditionella fritidsgårdsverksamheten har fått stryka på foten. Vi menar att det behövs en medveten strategi och satsning på fritidsgårdsverksamhet så att den öppna verksamheten och gårdarnas verksamhet får en viktig plats i kommunernas satsningar på ungdomars fritid. Det handlar om en viss förskjutning från ett socialt perspektiv, att möta och vägleda de ungdomar som särskilt behöver det, till ett medborgarperspektiv, att ungdomar ska ingå i samhällsgemenskapen och stärkas och tillåtas driva sina egna frågor. En fungerande gårdsverksamhet bör handla om både och. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen utreda frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (v)
mot · GX02Kr209 · 2009-09-15 00:00:00 — Forum för levande historia som en särskild inrättning vid en högskola eller ett universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att myndigheten för levande historia ska avvecklas och verksamheten överföras till att bli en särskild inrättning vid en högskola eller ett universitet enligt 3 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100). Det känns inte rätt att institutionalisera en myndighet som Forum för levande historia. Forskningsuppgifterna skulle och borde genomföras på ett oberoende universitet eller en högskola. Verksamheten med utställningar som och Förintelsen och Brott mot mänskligheten under kommunistiska regimer är bra verksamhet, men det är inte en uppgift för en myndighet utan för en utbildningsanordnare. Utskottet skrev i sin behandling av min förra motion att För myndighetsformen talade generellt möjligheten till öppenhet och insyn, ansåg kommittén.1 I utredningen som låg till grund för beslutet tog man speciellt upp formen en särskild inrättning och angav följande fördelar för en sådan lösning. En fördel med en sådan inrättning är att formen ger forumet möjligheten att arbeta med stor självständighet, t.ex. genom att man i förordningen anger vilka organisationer som skall finnas representerade i styrelsen och att det är styrelsen som utser verkställande chef. kan man, som tidigare nämnts, dra nytta av de samordningsfördelar som finns när man tillhör en större organisation. () Den främsta nackdelen med en särskild inrättning vid ett lärosäte skulle kunna vara risken att den huvudsakliga prioriteringen skulle bli undervisning och forskning. Detta kan i någon mån motverkas av det faktum att verksamheten inte fysiskt placeras vid själva lärosätet.2 Den sista meningen är redan uppfylld då verksamheten ligger här i och inte direkt är knuten till ett lärosäte fysiskt. En myndighet underställd staten med det uppdrag Forum för levande historia fått, och tagit på sig, kan i fel händer bli ett farligt propagandainstrument för en regering där det politiskt korrekta ska läras ut och det politisk inkorrekta fördömas. Därför bör Forum för levande historia i dess nuvarande form avvecklas och verksamheten överföras till att bli en särskild inrättning vid en högskola eller ett universitet enligt 3 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100).
mot · GX02Kr210 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela ska ges möjlighet att ta emot radiosändningar. En av grunderna för ett demokratiskt samhälle är ett öppet och allsidigt kommunikationssystem som på lika villkor erbjuder hela befolkningen tillgång till såväl information och opinionsbildning som kultur och underhållning. Radio och tv har en viktig funktion att fylla när det gäller varning och information till allmänheten. Det är därför angeläget att identifiera svagheter i systemen. Under /06 behandlade regeringens proposition 2005/06:112 Radio och tv i allmänhetens tjänst 20072012. I beslutet framgår att programföretagen ska sända ljudradio och television till hela landet, vilket innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningar i marknät. I delar av är det dessvärre omöjligt för invånarna att lyssna på radio eftersom det på dessa platser råder s.k. radioskugga. Det förekommer att personer bosatta i en tätort trots adekvat mottagningsutrustning saknar möjlighet att ta emot radiosändningar. Kommunerna i ligger mitt i en av landets viktigaste tillväxtregioner, granne med landets huvudstadsregion. Detta till trots finns problem med att ta emot radiosändningar. Länets befolkning saknar därmed möjlighet att ta del av ett varierat radioutbud samt få del av viktig samhällsinformation. Problemen är väl kända . Åtgärder har visserligen vidtagits som förbättrat situationen i vissa delar av länet; problemet kvarstår dock i andra. Det är nu hög tid att åtgärda problemen så att invånarna i alla länets kommuner ges möjlighet att lyssna på radio. Detta bör ges regeringen till känna.