mot · GX02MJ432 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skånskt jordbruks konkurrenskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förnybar energi i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skånsk landsbygd som bostadsort.1 1 Yrkande 3 hänvisat till NU. När man tänker på är den skånska matkulturen ofta bland det första man tänker på. För detta finns det många symboler med allt från på Spången via gås till den skånska spiddekagan. Detta är något att bevara och utveckla. För det krävs att den skånska livsmedelsindustrin och det skånska jordbruket ges förutsättningar att leva och utvecklas. Vi ser ett antal moln på den skånska himlen. Det gäller oftast svenska myndigheters tolkningar och implementeringar av olika beslut på EU-nivå. Till exempel hotas odlingarna av lök, morötter och ärtor på grund av att kemikalieinspektionen stoppar användningen av vissa aktiva substanser tidigare i än vad motsvarande myndigheter gör i andra länder. Även implementeringen av vattendirektivet leder till en stor oro. Här är det viktigt att värnandet om vattnet sätts i relation till effekterna på såväl lantbruket som samhällsutvecklingen i övrigt. Det är viktigt att värna ett svenskt konkurrenskraftigt jordbruk. En avreglering och marknadsanpassning av jordbrukspolitiken är nödvändig. Dessutom ska det inte vara möjligt för länderna inom EU att tillföra produktionen dolda subventioner inom ramen för en sådan avreglering. Det borde ej heller vara tillåtet att missgynna det egna landets produktion genom förtida avregleringar eller tullborttagande. Därför är det angeläget att det tydliggörs vilka kostnadsdrivande svenska lagar, skatter och regler som finns och som minskar svensk och skånsk livsmedelsproduktions konkurrenskraft. Behovet av en god kompetensförsörjning och arbetskraftstillförsel är också värt att uppmärksamma. Behovet av arbetskraft kommer sannolikt att fortsätta att öka inom näringen i takt med att enheterna blir allt större. Skånskt jordbruk har trots allt goda förutsättningar att bli en än viktigare framtidsnäring. Här finns många duktiga lantbrukare och andra företagare som gör att livsmedelsproduktionen bedrivs med en hög miljöambition och med en god djurhållning. Det ger i sin tur livsmedel som kännetecknas av hög kvalitet. Utöver framgångsrika lantbruksföretag finns ett stort behov av en framgångsrik livsmedelsindustri. geografiska läge ger utomordentligt goda förutsättningar för en sådan utveckling och tillväxt, inte bara för att producera livsmedel utan också för att säkerställa en ökad livsmedelssäkerhet. , på och universiteten i är exempel på starka drivkrafter för skånsk livsmedelsproduktion. En nyckelfaktor för livsmedelsproduktionen är volymen. Utan tillräckliga volymer kommer inte förädlingsindustrin att vara lönsam. Volymerna inom animaliesidan närmar sig nu gränsen där det är möjligt att upprätthålla en svensk livsmedelsindustri och vi ser redan exempel på nedläggningar av skånska slakterier med resultatet att djuren måste transporteras allt längre sträckor till slakt. Det går att öka den skånska animalieproduktionen utan att miljön hotas, men för att uppnå det måste vi börja tala om jordbruket som en framtidsbransch. På måste också produktiviteten öka inom livsmedelsproduktionen. På politisk nivå kan detta uppmuntras genom förenklade regler och minskad byråkrati. borde lagstiftningen ta hänsyn till det milda klimatet i . Våra milda vintrar ger större förutsättningar för exempelvis ranchdrift för köttdjursproduktion än i övriga landet. Då bör det synas i kravet på ligghallar och liknande. Andelen småskalig produktion ökar på marknaden. Konsumenterna efterfrågar också mer och mer lokalt producerade varor, men reglerna för denna typ av produktion måste ses över och anpassas till det mindre företaget så att produktionen kan ökas. Gårdsförsäljningen av lokalt producerade produkter gällande allt från grytlappar från egenproducerad ull till från egna odlingar måste ges förutsättningar att överleva. Klimathotet och den ökade efterfrågan på förnybar energi har öppnat nya avsättningsmöjligheter för lantbruket. Skånskt jordbruk har goda möjligheter att försörja både livsmedels- och energimarknaden med högkvalitativa produkter. Men konkurrensen hårdnar alltmer, och om vi vill ha en inhemsk bioenergiproduktion gäller det att säkerställa en likvärdig konkurrens för dessa företag. Det skånska jordbruket har stora möjligheter att vara en resurs när det gäller produktionen av bioenergi. Vi ser nu hur det byggs biogasreaktorer som använder gödsel och slaktavfall som råvaror. För att denna produktion ska ges optimala förutsättningar behövs en utbyggnad av gasnätet, gärna i regi av små lokala entreprenörer. Om så sker kommer ett stort antal gårdsanläggningar att kunna byggas för förädling av gårdens restprodukter, t.ex. gödsel, halm och blast, vilket i sin tur minskar behovet av handelsgödsel. Sockerbetan har länge varit ryggraden i den skånska växtodlingen, men är lönsamheten pressad. Även här finns en potential att utveckla produktionen. Genom att göra biogas på blasten, socker och etanol av betan så ökar utnyttjandet av denna gröda, och det stora maskinkapital som finns bundet i den skånska betnäringen får fortsatt användning. Skånsk landsbygd som bostadsort Om landsbygden ska vara ett gott alternativ till mer tätbefolkade trakter förutsätter detta att man upplever en social utveckling, att det finns en acceptabel nivå av service och att det finns arbetstillfällen också inom andra områden än jord och skog. Det handlar om vikten av kommunikation, att fler kan starta eget men också om post, affär, barnomsorg, skola, apotek och hemtjänst för att nämna några viktiga områden. Nytänkande och alternativa verksamheter är avgörande. Landsbygden har plats för fler än enbart lantbrukare och fritidsboende. är vägen till arbetet lång, och barn som ska lämnas och hämtas till och från barnomsorg, kompisar eller skolskjuts förutsätter ett aktivt planerande och flera bilar. Vägar av god kvalitet är avgörande för om det ska vara möjligt och ekonomiskt försvarbart att bosätta sig långt från tätorten. Vägnätet måste förbättras. I delar av finns stora behov av att bygga ut på vägnätet men också av underhåll på det enskilda vägnätet. Hästen är än en gång ett viktigt djur i och den kan även vara en grund för landsbygdsföretagande inom besöksnäringen. Det kan leda till att fler kan bo och försörja sig i hemtrakten detta som det traditionella jordbruket får nya kunder och därmed en ökad möjlighet att försörja sig på sin verksamhet. Vi ser även att alltfler familjer bosätter sig utanför men ofta i närhet av tätorten. Detta kan höja livskvaliteten men även skapa konflikter. Skyddsavstånd till övrig bebyggelse kan behöva ses över. En lösning kan vara att den som flyttar till en ny bostad anses ha accepterat de störningar som finns när man flyttar dit. Förutsättningar för en socialt hållbar utveckling på landsbygden måste ges för att göra det möjligt att kunna bo kvar på landet men är också avgörande för om fler ska attraheras av landsbygden och vilja flytta dit. är på god väg att skapa ett bättre företagsklimat och en bättre tillväxtpolitik. Skånsk livsmedelsnäring är en tillväxtmotor och kommer med ett bättre företagsklimat och likvärdiga spelregler inom livsmedelsnäringen att kunna spela en än mer aktiv roll än man gör . behöver skånsk livsmedelsproduktion.