mot · GW02Fi25 · 2009-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:100 ekonomiska vårproposition Vi socialdemokrater insåg tidigt det allvarliga ekonomiska läget. lade vi förslag i om ett stimulanspaket för att ta ur krisen. Därefter har vi lagt ytterligare en motion i , med förslag om totalt drygt 100000 nya jobb och utbildningsplatser för att ta ur krisen. Drygt 100000 jobb, praktik och utbildningsplatser Skillnad i volym jämfört med regeringen Fler utbildningsplatser i komvux, KY, högskola & arbetsmarknadsutbildning Jobblyft insatser för långtidsarbetslösa Ökade investeringar i infrastruktur Mer resurser till kommunsektorn Vi menar att den politik som vi har föreslagit och som regeringen dessvärre inte har tagit efter i grunden är väl avvägd. Därför låter vi våra tidigare stimulansförslag på i storleksordningen ligga fast och har endast utvecklat politiken på några områden i denna motion. Eftersom det dock inte är möjligt att genomföra förslagen förrän den 1juli uppgår stimulansen till . Förslagen ryms väl under utgiftstaket. Budgeteringsmarginalen uppgår till 2009. Den nivå våra stimulanser av den svenska ekonomi ligger på är tydligt i linje med vad ledande ekonomer föreslår. Exempelvis föreslår , ordförande i regeringens finanspolitiska råd, en stimulans på mellan 15 och 25 miljarder kronor1, utöver regeringens förslag i budgetpropositionen . egen myndighet bedömer att finanspolitiken behöver stimulera ekonomin med 8 miljarder och ytterligare 50 miljarder , utöver regeringens proposition från , Åtgärder för jobb och omställning. Totalt bedömer vi att vår politik skapar drygt 100000 nya jobb och utbildningsplatser. ekonomi har under ett drygt decennium vuxit snabbare än genomsnittet i såväl EU som industriländerna. Denna positiva utveckling är nu bruten. Arbetslösheten ökar i en snabbare takt här i än i EU. Värst är situationen för de unga. har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i . lämnar den största ungdomskullen gymnasiet. Nittiotalisterna är lika många som fyrtiotalisterna. Vi socialdemokrater vill ge alla nittiotalister en chans. Därför presenterar vi tillsammans med och ett gemensamt ungdomsprogram för att investera i framtidens generationer. Välfärdens kärna hotas när den ökade arbetslösheten nu slår hårt mot landets kommuner och landsting i form av vikande skatteintäkter. Nästan nås vi av nya besked om varsel i välfärden. sker också många tysta varsel många kommuner och landsting gör sig av med vikarier och visstidsanställda. Regeringen reviderar vårproposition kraftigt ned kommunsektorns skatteinkomster . Trots detta skjuter de inte till en enda krona till kommuner och landsting 2009, och för lite 2010. Detta är inte bara oansvarigt; det är också ett bevis på att den moderatstyrda regeringen fortfarande inte har insett krisens omfattning. Vi vet vilket högt pris man får betala för stora nedskärningar i välfärden. krävs det handling och tydliga besked för att upprätthålla kvaliteten i välfärden. Vi lämnar i denna motion ett förslag om ett tillskott till kommuner och landsting på totalt 2009 och 2010, mer än regeringen. Den ekonomiska krisen har även slagit hårt mot landets byggindustri. Byggandet av nya bostäder började falla redan efter regeringsskiftet, när regeringen tog bort alla statliga investeringsstimulanser till byggsektorn. I kombination med den ekonomiska krisen har bostadsbyggandet nu fallit dramatiskt. Vi menar att det går att vända denna utveckling. Krisen stänger inte bara dörrar; den öppnar också nya. Med rätt politik går det att skapa tusentals nya, framtidsinriktade jobb. Vi föreslår i denna motion ett utvidgat ROT-avdrag som gör att nödvändiga investeringar i energiomställning och upprustning av miljonprogram kan tidigareläggas, vilket skapar i storleksordningen 15000 nya jobb. Vi vill skapa förutsättningar för en starkare innovations- och kunskapsmiljö och föreslår därför att vårt tidigare förslag om ett kunskapslyft ska kompletteras med ett innovationslyft på totalt . Programmet som pågår ska bygga och förstärka innovationsmiljöer i hela landet och ha en stark regional förankring. Morgondagens varor och tjänster finner vi i de kreativa näringarna. Med ett som är kreativt och dynamiskt kan vi låta människor utvecklas och öppna upp för nya branscher att växa. Vi vill skapa bättre förutsättningar för de kreativa näringarna och ge dem samma möjligheter som den traditionella industrin. ökar arbetslösheten bland kulturarbetarna i takt med att sponsringen minskar. finns det många investeringar inom kultursektorn som är starkt efterfrågade och som kan tidigareläggas. I denna vårbudgetmotion presenterar vi socialdemokrater tre nya förslag för fler jobb i kultursektorn som alla tar sin utgångspunkt i det rådande konjunkturläget. Vår prioritering är tydlig. Vårt besked är tydligt jobb går före skattesänkningar. Mot vår ansvarsfulla politik står den moderatstyrda regeringens som lånar till stora skattesänkningar, främst riktade mot dem med höga inkomster. Vi socialdemokrater vet att ökade orättvisor inte är lösningen på framtidens utmaningar. Vi vet att det är genom att ge möjligheter för fler människor att växa och utvecklas som vi rustar starkt. Att vi genom att tillsammans investera kan skapa hopp och ökad framtidstro. har drabbats hårdare av den globala ekonomiska krisen än EU som helhet. Så behöver det inte vara. Skulle regeringen lägga om sin politik och vara mindre oansvarig och mindre passiv skulle svensk ekonomi kunna utvecklas starkare. 4Det ekonomiska läget: halkar efter6 4.2Sveriges utveckling jämfört med andra länder7 5Regeringens svar: Inga nya initiativ18 5.1Passiva åtgärder i stället för aktiva insatser18 5.2Risk för en kvalitetskris i välfärden19 5.3Trots ökade behov ökar knappt utbildningsinsatserna20 5.4I stället lånar regeringen till skattesänkningar20 6Socialdemokraternas program för fler jobb20 I.Ge alla unga en chans22 II.Investera i småföretag och entreprenörskap29 III.Investera i ett brett kunskapslyft35 IV.Investera i gröna jobb40 V.Investera för att upprätthålla kvaliteten i välfärden45 VI.Investera i ökad trygghet och framtidstro48 7.1Sverige ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna55 7.2Sunda offentliga finanser kräver hög sysselsättning55 7.3Prioritera jobben först låt andra utgifter stå åt sidan56 7.4Effekter av socialdemokraternas förslag på de offentliga finanserna58 Bilaga Fördelning av 5400 platser i yrkesvux63 godkänner de förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som återfinns i denna motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag för att möta den höga ungdomsarbetslösheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om investeringar i småföretag och entreprenörskap för att stärka framtida konkurrenskraft under lågkonjunkturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ökade investeringar i gröna jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att införa ett ROT-stöd i enlighet med vad som föreslås i denna motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om miljöfordon i enlighet med vad som föreslås i denna motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ökade investeringar i utbildning så att människor ges möjlighet att förbättra sin kompetens i syfte att ska stå bättre rustat när konjunkturen vänder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ökade resurser till kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen för ökad trygghet och stärkt framtidstro. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med skatteförslag i höstens budgetproposition i syfte att fördela krisens bördor rättvist. 4Det ekonomiska läget: halkar efter Tillväxten i Sverige sjönk kraftigare än tillväxten i som helhet . Skillnaden beror inte på en sämre exportutveckling, utan på en större minskning av den inhemska konsumtionen. Arbetslösheten ökar snabbare i än i EU som helhet. Ungdomsarbetslösheten är , vilket är näst högst i EU. Enligt regeringens egna prognoser kommer det s.k. utanförskapet att vara 270000 fler 2010 än 2006. Regeringen lånar till skattesänkningar. lånar regeringen för att bland annat betala ofinansierade skattesänkningar. Under ett drygt decennium har svensk ekonomi vuxit snabbare än genomsnittet i såväl EU som industriländerna, . Men halkar efter, och har skillnaden i tillväxttakt mellan och genomsnittet i EU ökat dramatiskt. Den svenska exporten har utvecklats svagt, i likhet med övriga världens export. Men den svenska exporten minskar inte snabbare än EU-genomsnittet. sjunkande export kan således inte förklara varför halkar efter. Förklaringen till att halkar efter är i stället att konsumtionstillväxten har vikit kraftigt betydligt mer än i andra EU-länder. sjönk konsumtionen i , medan den steg i EU. Att konsumtionen minskar i beror på att människor i har reagerat starkare och förändrat sitt beteende snabbare till följd av krisen än vad människor har gjort i andra länder. Det kan i sin tur ha flera förklaringar. En är att trygghetsförsäkringarna i har försämrats och att de nu är sämre än i många andra EU-länder.2 Många människor upplever en växande otrygghet och sparar således en större del av sina inkomster. Svenska hushåll sparar mer än under nittiotalskrisen. En annan förklaring till att halkar efter är den passiva finanspolitiken. Inom har flera länder genomfört omfattande finanspolitiska stimulanspaket för att möta den allvarliga ekonomiska krisen i världen. Många andra av medlemsländer, bl.a. , , och stimulerar ekonomin mer än . Mer aktiva länder inledde också stödinsatser , medan den svenska finanspolitiken inte bidrog med någon stimulans . aktiva penningpolitik bidrar dock till att stimulera svensk ekonomi. Kronan har försvagats kraftigt och har inte varit så svag (mätt med det handelsvägda indexet av omvärldens valutor sedan det började rapporteras ) som . Det bidrar till att exporten håller jämna steg med exporten i omvärlden. Men den expansiva penningpolitiken räcker inte till för att ge önskvärd stimulans åt den inhemska ekonomin. Den svaga svenska utvecklingen är tydlig på arbetsmarknaden. Jobbkrisen har blivit djupare i än i övriga . var arbetslösheten i lägre än i EU. har arbetslösheten ökat nästan dubbelt så mycket i som i EU. Särskilt allvarlig är situationen för de unga. är av alla ungdomar i arbetskraften arbetslösa i ; det är den näst högsta nivån i EU. Under den akuta jobbkrisen har arbetslösheten ökat med bland unga, men i EU. En bidragande orsak till den sämre utvecklingen på arbetsmarknaden i är frånvaron av jobbskapande investeringar. När andra länder aktivt investerar i byggande, klimatomställning, infrastruktur, innovation och förbättrar villkoren för småföretag då sätter inte in några extra insatser. Därutöver har arbetsmarknadspolitiken lagts om efter regeringsskiftet från aktiva utbildningsinsatser till passiva förvaringsåtgärder. Tre av fyra platser i programmet arbetsmarknadsutbildning har avskaffats . Den passiva finanspolitiken med frånvaro av jobbskapande näringspolitik, den växande otryggheten och arbetsmarknadspolitikens reträtt förklarar att halkar efter. Vägen ur krisen heter ett starkt välfärdssamhälle som bygger framtidstro och aktiva investeringar i utbildning, infrastruktur och forskning. Den svenska modellen som har byggt välstånd och utveckling måste återupprättas. Det kräver investeringar i jobb och utbildning i stället för lån till skattesänkningar. 4.2Sveriges utveckling jämfört med andra länder har tillväxt ökat snabbare än genomsnittet i både EU och . har det dock skett ett trendbrott. Den svenska tillväxten utvecklas sämre än EU-snittet. när den amerikanska bolånekrisen utvecklades till global finanskris har skillnaden i tillväxttakt mellan och EU ökat. Det gäller inte minst , då endast några få EU-länder (, och ) hade en sämre tillväxt än . Då sjönk bruttonationalprodukt , vilket var mer än EU-snittet. Diagram 4.1 BNP-tillväxt i och EU Den heldragna linjen återger tillväxttakten i . Den streckade linjen återger tillväxttakten i EU. Staplarna återger skillnaden, i procentenheter, mellan tillväxten i och i EU. Det är inte bara tillväxten som utvecklas sämre i än i övriga EU. Det gäller också arbetsmarknaden. var arbetslösheten i lägre än i EU, enligt säsongsjusterade data. närmar vi oss EU-snittet. har arbetslösheten ökat nästan dubbelt så mycket i som i EU. Diagram 4.2 Arbetslösheten i och i EU Den heldragna linjen återger arbetslösheten i . Den streckade linjen återger arbetslösheten i EU. Bland ungdomar är situationen ännu allvarligare. är ungdomsarbetslösheten i . Det är den näst högsta nivån i EU. Under krisen har arbetslösheten ökat med bland unga men i EU. Diagram 4.3 Ungdomsarbetslösheten i och i EU Den heldragna linjen återger arbetslösheten i . Den streckade linjen återger arbetslösheten i EU. Ungdomsarbetslösheten mäts som arbetslösheten i ålderskategorin . Många verkar ta för givet att det är exportberoende som är orsaken till att svensk tillväxt nu utvecklas sämre än många andra EU-länder. Men det stämmer inte. Svensk export utmärker sig inte negativt jämfört med de andra EU-länderna. Tvärtom har den svenska exporten utvecklats något mer positivt än genomsnittet i EU. föll svensk export en knapp procentenhet mindre än i övriga EU. Det är inte heller så att är väsentligt mer exportberoende än övriga EU-länder. Värdet av svensk export motsvarar ungefär hälften av BNP. Detsamma gäller för många länder av jämförbar storlek, som , , , och . Men samma förhållande gäller också i och . Därutöver är många industriländer mer exportberoende än . Det gäller t.ex. , och samt de nya EU-länderna , och . Diagram 4.4 Tillväxt i export i och EU Den heldragna linjen återger tillväxttakten i . Den streckade linjen återger tillväxttakten i EU. Staplarna återger skillnaden, i procentenheter, mellan tillväxten i och i EU. Den aktiva svenska penningpolitiken kan vara en förklaring till att den svenska exporten har utvecklats något bättre än EU som helhet. Riksbank har fört en mer expansiv penningpolitik än många andra länder i . Styrräntan är historiskt låg. och början av 2009 sänkte räntan snabbare än . Den svenska kronan har deprecierats snabbt, delvis som en följd av den expansiva penningpolitiken. Kronan har varit så svag mätt med ett handelsvägt index av omvärldens valutor sedan det började rapporteras som . Kronförsvagningen har påverkat den svenska exporten positivt. har den svaga kronkursen också negativa effekter. Kronförsvagningen har lett till en snabb minskning av värdet på svenska tillgångar. En direkt effekt är att svenska hushåll har blivit fattigare och importerade produkter dyrare. Det är således inte exporten som orsakar att halkar efter. Det är i stället konsumtionen. Konsumtionen i viker kraftigare än i EU som helhet. var tillväxttakten i konsumtionen noll på årsbasis det vill säga helt utraderad och sjönk den . växte konsumtionen i EU som helhet, om än dock med låga . Diagram 4.5 Konsumtionstillväxt i och EU Den heldragna linjen återger tillväxttakten i . Den streckade linjen återger tillväxttakten i EU. Staplarna återger skillnaden, i procentenheter, mellan tillväxten i och i EU. Den viktiga frågan att ställa för att förklara varför halkar efter är således varför svenska konsumenter har reagerat starkare och förändrat sitt beteende snabbare till följd av krisen än vad människor har gjort i andra länder. Vår bedömning är att den växande otryggheten, den passiva finanspolitiken inklusive frånvaron av en jobbskapande näringspolitik och arbetsmarknadspolitikens reträtt är förklaringarna. Den moderatstyrda regeringen har genomfört en rad förändringar som påverkar hushållens ekonomiska trygghet. Den svenska arbetslöshetsförsäkringen är sämre än i flera jämförbara europeiska länder.3 En effekt av dessa förändringar är att mer än en halv miljon färre människor är medlemmar i en arbetslöshetskassa. De står nu utan ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Diagram 4.6 Medlemsutveckling i arbetslöshetsförsäkringen Källa: Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringen, IAF. En annan effekt av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen är att fler hushåll behöver ansöka om socialbidrag (ekonomiskt bistånd) för att klara sin försörjning. ökade socialbidragen i 225 av 290 kommuner, dvs. i fyra kommuner av fem. I närmare var fjärde kommun ökade socialbidragen med . Enligt regeringens egen bedömning kommer ökningen av socialbidragen att fortsätta. Regeringen bedömer ekonomiska vårproposition att utbetalningen av socialbidrag kommer att öka . Det motsvarar en nivåökning med . Diagram 4.7 Ökning av utbetalningar av socialbidrag Ekonomiskt försörjningsstöd i miljarder kronor enligt prognoser ekonomiska vårproposition. Källa: VÅP2009, samt egna beräkningar. De kraftigt stigande prognoserna för arbetslöshet och socialbidrag får också genomslag i begreppet utanförskap. 4 var utanförskapet enligt egen definition 1043000 individer. Enligt beräkningar från som bygger på regeringens egna prognoser kommer utanförskapet att uppgå till 1311000 individer. Det betyder att utanförskapet under den borgerliga regeringen kommer att öka från 17,9 till , vilket motsvarar cirka 270 000 personer. Tabell 4.1 Utanförskapet, mätt som bred arbetslöshet Studerande som inte söker arb. Bred arbetslöshet, andel Källa: , Dnr 2009:593. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har sannolikt påverkat hushållens bedömning av sin ekonomiska trygghet och bidragit till att hushållen nu ökar sitt sparande i snabb takt. Sparkvoten har stigit till . Oavsett vilket mått man väljer för att beskriva hushållens sparande är det högt i ett historiskt perspektiv. Mätt med den nuvarande definitionen har det aldrig uppmätts lika högt som . bedömer att sparandet kommer att öka ytterligare under innevarande år och att sparandet planar ut på denna höga nivå . Återhämtningen av den svenska ekonomin väntas således bli fördröjd av att svenska hushåll anser sig tvungna att spara för att kompensera för trygghetsbortfallet. Diagram 4.8 Hushållens sparkvot är under vilket den innevarande definitionen av sparkvoten rapporteras. Källa: (). Hushållens sparbeteende innebär även att generella efterfrågestimulanser i form av exempelvis breda skattesänkningar är en ineffektiv metod för att stimulera ekonomin i det rådande konjunkturläget. De skattesänkningar som regeringen genomförde leder inte till högre konsumtion, utan till högre sparande. En annan förklaring till att halkar efter är den passiva svenska finanspolitiken. När experter jämför stimulanserna av finanspolitiken i industriländerna kommer de fram till att har stimulerat den svenska ekonomin med av BNP. Störst insatser har genomförts i en sammanlagd stimulans på av BNP 20082010. Bland de större europeiska länderna har aktiviteten varit störst i där ekonomin har stimulerats med knappa av BNP. Totalt sett har tio andra länder i , bland dem och , stimulerat ekonomin mer än . Den svenska finanspolitiken är totalt sett mer passiv än det viktade genomsnittet i . Diagram 4.9 Finanspolitiska stimulanspaket i Finanspolitiska stimulanspaket, utgifter och skattesänkningar som andel av BNP. Källa: , Fiscal Packages across Countries: Overview and Country Details, . I vårpropositionen skriver regeringen att den finanspolitiska stimulansen i industriländerna är störst i Sverige.5 Som källa för detta påstående hänvisar de till det vill säga samma undersökning som vi redovisar ovan. Regeringen gör dock en viktig skillnad jämfört med experter. Den tar hänsyn till ökningen av de automatiska stabilisatorerna (framför allt de ökade utbetalningarna av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd) när de jämför stimulansernas storlek. Regeringens räknemetod innebär således att de alltid kan säga att deras politik är mer expansiv än övriga länders så länge arbetslösheten i ökar mer än snittet i EU eller . Skulle arbetslösheten stiga ännu snabbare än i kanske fyra gånger så snabbt som i EU i stället för dubbelt så snabbt skulle de svenska stimulanserna således bli ännu större. Med detta räknesätt hade det varit mer rimligt att regeringen strävade efter att vara den minst expansiva regeringen i än tvärtom. Många ekonomer menar att den svenska finanspolitiken är för passiv. Regeringens egen expertmyndighet skriver så här: Genom att stimulera efterfrågan i ekonomin ytterligare kan nedgången i sysselsättningen mildras. Tillsammans med arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan detta bidra till att dämpa de varaktiga negativa effekterna på arbetsmarknaden som blir följden av den djupa lågkonjunkturen. förespråkar finanspolitiska stimulanser på i storleksordningen 2009 och ytterligare 2010. motiverar sitt ställningstagande bl.a. med att en högre arbetslöshet under lågkonjunkturen riskerar att leda till en permanent högre jämviktsarbetslöshet. Enligt leder en ökning av arbetslösheten till en ökning av jämviktsarbetslösheten och minskat arbetskraftsdeltagande med lika mycket. Det innebär att den varaktiga sysselsättningseffekten av 1 procentenhets ökning i arbetslöshet bedöms vara . Således innebär en ökning i arbetslösheten med 50 000 individer att cirka 20 000 individer varaktigt beräknas stå utan sysselsättning. Den passiva finanspolitiken kan också vara en förklaring till att svenska hushåll och företag har så låga förväntningar på ekonomins utveckling. Ända har svenska hushåll varit pessimistiska om utvecklingen för både den egna ekonomin och ekonomi. För att finna lika låga nivåer i hushållens förtroende måste vi gå tillbaka till nittiotalskrisen. Diagram 4.10 Hushållens tro på sin egen och ekonomi Källa: (). Regeringen har sedan den tillträdde lagt om arbetsmarknadspolitiken från aktiva till passiva åtgärder. Den största skillnaden mot tidigare är att de arbetssökandes möjligheter att få arbetsmarknadsutbildning och praktik har minskat kraftigt. fanns knappt 4 000 platser i programmet arbetsmarknadsutbildning. Tre av fyra platser har avskaffats sedan regeringen tillträdde. Detta trots att utvärderingar har visat att den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen ger mycket goda chanser att etablera sig på arbetsmarknaden och att finna ett jobb.6 Särskilt goda resultat har den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen för personer med låg utbildning och personer som är födda utanför . Antalet platser i arbetspraktik har också reducerats, från 13 000 till 1 600 personer. Det innebär att nio av tio platser i arbetspraktik har försvunnit sedan regeringen tillträdde. Sammantaget innebär denna utveckling att stödet i form av utbildning och praktik till arbetssökande har försämrats kraftigt sedan regeringsskiftet. Diagram 4.11 Aktiva insatser, exklusive regeringens garantiprogram De mörka staplarna anger antalet sökande i programmet arbetspraktik. De ljusa staplarna anger antalet sökande i programmet arbetsmarknadsutbildning. Källa: Arbetsförmedlingen, månadsstatistik. som de aktiva insatserna i arbetsmarknadspolitiken har monterats ned, har regeringen placerat alltfler människor i nya passiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jobb- och utvecklingsgarantin, som skapades , har expanderat kraftigt. är mer än 50 000 människor placerade i denna åtgärd och detta antal ökar med ungefär 1 000 människor . instiftades även jobbgarantin för ungdomar. var mer än 25 000 ungdomar placerade i denna åtgärd. Diagram 4.12 Passiva åtgärder