ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Fö209 · 2009-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fyrverkerier. har fem personer avlidit till följd av olyckor med fyrverkerier, och skadas cirka 300 personer så allvarligt av fyrverkerier att de behöver uppsöka en akutmottagning. De vanligaste skadorna från fyrverkerier är bränn- och sårskador. Skador på ögon och öron är vanligast, därefter kommer skador på fingrar och händer. Många av dessa olyckor hade kunnat undvikas om man följt rekommendationerna och varit nykter. De flesta skadade är män och många är . Förutom personskador efter oaktsam hantering av fyrverkeripjäser så sker omfattande skador och bränder . Bostäder, skolor och andra lokaler förstörs för stora belopp. Många fyrverkeripjäser har också höga ljudnivåer som skrämmer vilda som tama djur. För att hantera fyrverkerier gäller 18-årsgräns men trots åldersgränsen skadas många barn och ungdomar i fyrverkeriolyckor. Olyckor bland minderåriga hade kunnat förhindras om vuxna inte langade fyrverkerier. Olyckorna beror ofta på att man inte följer tillverkarens rekommendationer om hur fyrverkeriet ska riggas, säkerhetsavstånd och den tidsgräns som gäller innan man kan gå fram till en tänd produkt som inte ger avsedd effekt. har haft ansvaret för att godkänna fyrverkerier, vilket nu ligger hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och för att sälja fyrverkerier krävs tillstånd från polisen. De butiker som har tillstånd att förvara och sälja fyrverkerier måste följa regler vid hanteringen. Det finns också krav på att säljaren ska kontrollera att köparen är . För att skydda människor, djur och egendom kan kommunerna i lokala ordningsföreskrifter styra användningen av fyrverkerier. Trots gällande regler och lagar sker detta stora antal olyckor. Ett antal kommuner i har tagit beslut om strängare regler vid användande av fyrverkerier och handlare har valt att helt enkelt inte sälja fyrverkerier längre. För att förhindra att barn och unga drabbas av tillbud och olyckor, och att djur blir skrämda och egna hem förstörs behöver avsikterna i våra lagar och förordningar ses över när det gäller fyrverkerier.
mot · GX02Fö210 · 2009-09-24 00:00:00 — Skjutfält och en levande landsbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att kombinera skjutfältsverksamhet med en levande landsbygd. Hur kan man på ett klokt sätt kombinera ett skjutfälts verksamhet med utvecklandet av en levande landsbygd och bevarandet av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter? Det är en fråga som diskuteras livligt av allmänhet, föreningar och politiska församlingar i kommun, för där finns skjutfält. Frågan är dock allmängiltig och berör långt fler kommuner. Det handlar ytterst om utvecklandet av en levande landsbygd och möjliggörandet av småföretagsverksamhet såsom gröna näringar och hästnäringsverksamhet. Det som upplevs mest frustrerande är svårigheten att få till stånd en god dialog med Försvarsmaktens högkvarter. Det har blivit särskilt tydligt när det gäller frågan om bullerzoner och köp eller nybyggnation av fastigheter. De bullerzoner som sträcker sig utanför skjutfältet har lagt en död hand över kommunens lands- och kulturbygd runt skjutfältet. har ingen nybyggnation skett inom dessa områden. Bullerzonerna förhindrar det kommunala planarbetet. Frågan är vilken instans som fattar det avgörande beslutet om utsträckningen av dessa bullerzoner. Ur ett kommunalt perspektiv bör skjutfältets gräns även vara gräns för bullerzoner. Denna fråga bör klarläggas. Det har heller inte gått att köpa eller hyra fastigheter i dessa randområden, trots att den militära aktiviteten på skjutfältet minskat avsevärt på grund av försvarspolitiska förändringar. Fullt beboliga hus står tomma, trots att det finns intressenter som vill hyra eller köpa dessa fastigheter. Sådana förvärv eller hyresmöjligheter skulle inte hindra den militära aktiviteten, utan istället leda till ökad inflyttning. Det skulle stärka en levande landsbygd och innebära att värdefulla kulturhistoriska fastigheter bevaras för eftervärlden. Detta leder också till ett bristfälligt underhåll av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter i skjutfältets randområden. Många fastigheter har fått förfalla. Andra fastigheter har rivits trots allmänhetens starka protester. Därmed gick stora kulturvärden till spillo. Kommunen, hembygdsföreningarna och LRF har hitintills inte nått några framgångar i överläggningar med Försvarsmaktens högkvarter. Det skapar frustration eftersom de aldrig får några klara besked och sällan vet vem som egentligen beslutar i frågan. Regeringen bör ta initiativ för att klargöra rollfördelning och ansvar i dessa frågor. Det måste gå att hitta lösningar som möjliggör både existensen av ett skjutfält och arbetet med att utveckla en levande kultur- och landsbygd.
mot · GX02Fö211 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Tjärnmyrans skjutfält i . Efter försvarsnedläggningen i står övnings- och skjutfältet Tjärnmyran tomt och används endast i begränsad omfattning. Det är Försvarsmakten som bestämmer vilka övnings- och skjutfält som behövs för den egna verksamheten. Av myndighetens plan för övnings- och skjutfält framgår att Tjärnmyrans övnings- och skjutfält i ska avvecklas, vilket tar . När ett fält ska avvecklas säger upp hyresavtalet för fältet, varefter enligt nu gällande regelverk får avyttra fältet om staten inte har andra behov av området. äger anläggningen och hyr ut den till Försvarsmakten, som har miljötillståndet för skjutningar och körning i terräng på fältet. Eftersom Försvarsmakten inte vill ha någon ytterligare miljöpåverkan är området belagt med skjutförbud. Försvarsmaktens övnings- och skjutfält ska miljöprövas i enlighet med bestämmelser för att kunna användas till annan verksamhet. En eventuell ny ägare eller verksamhetsutövare får bedöma om den verksamhet som då ska bedrivas på området är tillståndspliktig enligt eller inte, och i förekommande fall söka tillstånd. Det finns en förstudie framtagen av olika organisationer, som ser en möjlighet att utveckla skjutfältet för både testverksamhet för försvarsindustrin och för övriga näringslivet och turismen. Det finns intressenter som är villiga att ta över delar av fältet för användning till andra verksamheter. En ort som är beroende av alla arbetstillfällen, inte minst nu när KBM flyttat verksamheten och många blivit utan jobb. Det är viktigt att tillvarata de kreativa lösningar som har tagits fram i den här studien i syfte att utveckla en ort som haft en omfattande försvarsverksamhet. uppdrog regeringen åt att tillsammans med Försvarsmakten redovisa en modell för avveckling av de övnings- och skjutfält som Försvarsmakten ska lämna. Uppdraget ska redovisas till regeringen . En delrapport lämnades . Enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd är skjutfält för skjutning med grovkalibriga vapen tillståndspliktiga enligt . Det är verksamhetsutövaren som ska ansöka om tillstånd för verksamheten. Tillståndsprövningen görs av . Innan Försvarsmakten säger upp hyresavtalet för ett fält ska myndigheten i förekommande fall miljösanera fältet. Försvarsmakten ska därför först bedöma förekomsten av oexploderad ammunition (OXA) och andra miljöföroreningar på fältet. Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) i gör en riskklassificering av fältet, liksom en miljöbedömning. Swedec har inte kunnat riskklassificera Tjärnmyran . Det är angeläget med skyndsam miljöprövning av skjutfältet i för att göra det möjligt att använda skjutfältet för annan verksamhet.
mot · GX02Fö213 · 2009-09-22 00:00:00 — Rehabilitering för soldater och officerare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rehabilitering för soldaters och officerares traumatiska upplevelser från såväl nationell som internationell tjänst. ställer upp när de internationella samfunden kallar. Försvarsmakten har skickat ut svenskar till krigshärjade områden. Över hundratusen svenskar har tjänstgjort som FN-soldater i utlandet, och prioriterar den typen av internationella insatser. Det kan handla om komplexa konflikter där gränsen mellan civila och soldater är flytande. Det närmaste för är deltagandet i . Det har dock funnits brister i sättet som man tar hand om soldaterna och officerare när de kommit hem igen. Skadade svenskar kommer hem och hamnar mellan stolarna. Det finns exempel på svårt handikappade, förlamade soldater som inte får den rehabilitering som de behöver när de kommer hem. Kommunen, landstingen och försvaret har olika ansvar men ingen har helhetsanvaret. Även män och kvinnor i militärtjänst i som råkat ut för olyckor eller sexuella trakasserier känner att de inte får det stöd och den rehabilitering som de behöver. Det behövs ett helhetsansvar för att ta hand om våra soldater och officerare som genomgått traumatiska upplevelser.
mot · GX02Fö215 · 2009-09-28 00:00:00 — Hälsoeffekter av elektromagnetiska fält tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera den nationella forskningen om hälsoeffekter av elektromagnetiska fält. Vi har i tidigare motion påtalat att saknar ett nationellt forskningsprogram inom området biologiska effekter och hälsoeffekter av elektromagnetiska fält. Då allt för lite händer på området återkommer vi och framhåller särskilt forskningsbehov på följande områden: har resultat publicerats som talat för en ökad risk för hjärntumörer för långtidsanvändare, eller mer, av mobiltelefoner. Ingen enighet råder dock om hur resultaten ska tolkas. Basstationer ger en kontinuerlig bestrålning med mikrovågor av i princip hela den svenska befolkningen. Strålningens eventuella effekter på hälsa och välbefinnande är otillräckligt klarlagda. Enligt uppgifter kan uppemot 200 000 personer i lida av elöverkänslighet. Uppgiften är dock starkt ifrågasatt. Sjukdomsbegreppet är dessutom dåligt definierat men inkluderar en rad symptom som satts i samband med exponering för elektriska och magnetiska fält. Det finns behov av oberoende systematiska studier av denna patientgrupp. Exemplen ovan är endast några av alla dem som visar på behovet av forskning inom detta område. Från enskilda människor som mår dåligt, och deras organisationer, framkommer krav på åtgärder som samhället bör vidta. Det kan röra sig om brister i vård och behandling och bemötandet, svårigheter få sjukpenning, möjligheter till bostadsanpassning, tillgång till hjälpmedel, skärmande kläder, elsanerade telefoner och belysningsarmatur. Andra områden som nämns är behov av lågstrålande zoner, elsanerade vårdlokaler, varningstext på mobiler för att nämna några ytterligare exempel. Vi motionärer tänker fortsätta att diskutera med berörda hur situationen kan förbättras för drabbade människor. Av försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU7 framgår vad som görs på forskningsområdet. Utskottet skriver vidare: Gruppen elkänsliga har en mycket besvärlig situation. Ytterligare kunskap om orsakerna bakom elkänslighet kan vara till stor hjälp för hur frågorna ska hanteras av samhället. Utskottet välkomnar forskningen om elektromagnetisk strålning och elkänslighet samt om orsakerna till de besvär som gruppen elkänsliga har. Vi anser att medel bör avsättas för ett nationellt forskningsprogram avseende i den mänskliga miljön förekommande elektromagnetiska fälts eventuella hälsoeffekter och deras storlek och art. Regeringen bör pröva möjligheterna att intensifiera den nationella forskningen om hälsoeffekter av elektromagnetiska fält. Det bör ges regeringen till känna. Per Lodenius (c)
mot · GX02Fö216 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör bli obligatoriskt att ha hjärtstartare i lokaler där många människor befinner sig. drabbas ca 10000 personer av hjärtstopp utanför sjukhus och av dessa avlider. som går minskar chansen att överleva med och i de allra flesta fall tar det innan ambulansen når fram. Innan ambulansen anländer är det viktigt att få igång personens hjärtrytm igen. Det kan ske med en hjärtstartare som är så pass enkel att nästan alla kan använda den utan förutbildning. Med en hjärtstartare i närheten ökar möjligheten att överleva med . finns hjärtstartaren i många räddningsfordon och det finns även i en del av polisens radiobilar. Det skulle rädda liv om det fanns hjärtstartare i alla polisens radiobilar eftersom polisen ofta kommer fram före ambulansen. Det finns även hjärtstartare i en del köpcentrum, arenor, flygplatser och andra allmänna lokaler. Inte minst gör ett hedervärt arbete för att hitta finansiärer och placera ut hjärtstartare på lämpliga platser. Detta frivilliga arbete är bra, men det är ändå dags att göra hjärtstartare obligatoriskt i lokaler där många människor befinner sig. Det kan gälla exempelvis stora köpcentrum, idrottsarenor, simhallar, flygplatser, järnvägsstationer och på stora passagerarfartyg. Kostnaden för en hjärtstartare är väldigt liten i förhållande till alla andra säkerhetskrav som ställs på den typen av lokaler.
mot · GX02Fö219 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn i syfte att förbättra rekryteringen till räddningstjänsten. Av landets 290 kommuner har 271 som helt eller delvis baseras på deltidspersonal. Den svenska räddningstjänsten har generellt mycket hög kvalitet och kan göra insatser vid såväl bränder, bilolyckor som översvämningar. Majoriten av räddningsinsatserna genomförs av heltidsanställd bemanning, men också en stor grupp utförs av deltidsanställda vars insatser är helt avgörande inte minst för att en fungerande räddningstjänst ska kunna finnas i mindre tätorter och i landsbygd. Det har dock blivit allt svårare att både rekrytera och behålla deltidsbrandmän. Orsakerna är många alltifrån försämrade ersättningar, bristande försäkringsskydd, förändringarna i a-kassan gällande deltidsarbete och kanske framför allt förändringarna på arbetsmarknaden. Detta handlar om en generellt ökad rörlighet, men är också en konsekvens av nya arbetsorganisationer och produktionssystem. Korta ledtider med allt mellan order och leverans och en generellt ökad press på arbetsmarknaden har gjort att allt fler tackar nej till att ta erbjudande som deltidsbrandmän. Allt fler upplever det uppenbarligen som en omöjlig kombination. I finns det ca 223 s.k. räddningstjänstkommuner, d.v.s. flera kommuner som organiserat gemensam räddningstjänst. Av de 223 baseras räddningstjänsten helt eller delvis på deltidspersonal i 210 kommuner (). Av de 210 räddningstjänstkommunerna i landet som har deltidsanställda uppger 142 av dessa (67,) att de har problem med rekrytering av deltidspersonal. På de totalt 649 orter i landet där deltidsstyrkor finns uppger kommunerna att rekryteringsproblem finns på 297 av dessa orter (45,). Allt enligt siffror från SCB. Ur samhällssynpunkt är naturligtvis denna utveckling starkt oroande. Det kommer sannolikt aldrig att finnas förutsättningar för heltidskårer i hela landet, och deltidskårerna kommer alltjämt att vara en förutsättning för snabba insatser i mindre tätorter och i glesbygd. I delar av landet är stora delar av deltidskårernas bemanning vakant och vid de pensionsavgångar som väntar kan läget bli akut. Mot bakgrund av faktorer som försämrade ersättningar, bristande försäkringsskydd, förändringarna i a-kassan gällande deltidsarbete och de generella förändringarna på arbetsmarknaden är det angeläget att en översyn av rekryteringsfrågan genomförs. Inte minst för att belysa om ytterligare ekonomiska incitament eller regeländringar är nödvändiga för att trygga bemanningen framöver.
mot · GX02Fö220 · 2009-09-25 00:00:00 — Rekrytering till de nationella skyddsstyrkorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att upprätthålla goda rekryteringsmöjligheter till de nationella skyddsstyrkorna genom lokal närvaro och förankring i försvarets organisation. Regeringen förväntas att återkomma till med en proposition där värnplikten avskaffas. Inriktningen som är anslagen från regeringen är att man vilandeförklarar värnplikten och inför ett yrkesförsvar, och till detta är vi socialdemokrater mycket kritiska. Regeringen agerar som att ett beslut gällande den framtida personalförsörjningssystemet redan är fattat. Risken är uppenbar att regeringen låter montera ner värnpliktssystemet utan att ha ett nytt fungerande system redo. Ett yrkesförsvar förväntas bli mycket kostsamt och lida av svåra rekryteringsproblem. Erfarenheter från visar att kvaliteten blir lidande och att det är svårt att rekrytera och även behålla de bästa soldaterna och officerarna i en högkonjunktur. De beslut som redan fattats och kommer att förslås av den sittande regeringen riskerar på lång sikt att minska underlaget för rekrytering till bl.a. de nationella skyddsstyrkorna. Rekrytering till frivillig verksamhet är beroende av att försvaret upprätthåller en lokal närvaro och förankring. Den lokala förankringen var förutom värnplikten en av hörnpelarna i det s.k. folkförsvaret. Inom genomfördes och 2007 försöksverksamhet med en tremånaders soldatutbildning. Syftet med den var bl.a. att utbilda för att försörja det lokala hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna med en bas för nyrekrytering. Denna utbildning har sedan stått modell för den tremånaders soldatutbildning som utvecklats på nationell nivå. kommer totalt 68 soldater uppdelat på två omgångar att utbildas inom ramen för Dalregementsgruppen. För att kunna upprätthålla en bas för framtidens hemvärn är det viktigt att försvarets organisation är av en sådan decentraliserad karaktär att rekryteringsbasen för de nationella skyddsstyrkorna inte undermineras. De är av stor betydelse för att dels upprätthålla försvarets folkliga förankring, dels bistå det civila samhället vid olika typer av katastrofer.
mot · GX02Fö222 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elfria zoner. Det finns mycket som är spännande när kommunikationssystemen mellan samhällets alla sektorer utvecklas, vilket är en viktig förutsättning för att skapa jobbtillväxt och öka den regionala utvecklingen. Det finns dock en oro och många undrar hur de nya masterna kommer att påverka naturen och människorna. När det gäller placering är det självfallet så att människor och naturen skyddas i så stor utsträckning som möjligt. Operatörerna måste ansöka om nödvändiga bygglov innan nya kan sättas upp. Detta betyder att de omkringboende och berörda måste tillfrågas. Man måste även som vanligt ta hänsyn till känslig natur- och kulturmiljö. All verksamhet som kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljö omfattas av försiktighetsprincip. Till yttermera visso finns motsvarande försiktighetsprincip i strålskyddslagen som verksamhetsutövare har att följa och där är tillsynsmyndighet. Människors oro över vad strålning kan ge för hälsoeffekter ska tas på allvar. Kommunerna har ett direkt ansvar för att skapa så bra livsbetingelser som möjligt för kommunens invånare. Beslut om bygglov kan ändras via överklaganden, vilket kan leda till att en kommuns strävan att exempelvis låta ett visst geografiskt område utgöra ett elfritt område omintetgörs. Detta är problematiskt. Mot den bakgrunden finns därför anledning överväga att stärka kommunernas möjlighet att självständigt besluta om inrättande av elfria zoner inom ett avgränsat geografiskt område.
mot · GX02Fö223 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riva upp lagen om signalspaning. Efter en riksdagsbehandling som var exceptionell fick den borgerliga regeringen igenom den så kallade FRA-lagen (lagen om signalspaning) , 2008. Lagen ger () rätt att inte bara signalspana mot trådlös kommunikation utan även mot telekabel. Lagens utformning innebär i praktiken en massavlyssning. Något som kommer att drabba helt oskyldiga människor. Lagen tar heller inte hänsyn till rättssäkerhet och integritetsskydd. Landets säkerhet är väsentlig. Därför behövs det en försvarsunderrättelseverksamhet. Men den måste förenas med ett starkt skydd för den enskilde att slippa bli avlyssnad eller övervakad utan rimliga skäl. Det lagförslag som regeringen lagt fram saknar detta skydd och är därför ett hot mot den enskildes integritet. Lagen om signalspaning måste rivas upp och regeringen tillsätta en parlamentarisk utredning som börjar om från grunden.
mot · GX02Fö227 · 2009-09-22 00:00:00 — Nationell strategi för att förutse och förebygga naturolyckor i vid förändrat klimat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi med handlingsplan för att förutse och förebygga naturolyckor i vid ett förändrat klimat. Klimatscenarier visar att extrema vädersituationer blir allt vanligare. Enligt framtidsstudie (2008) kommer ett förändrat klimat att kräva långtgående anpassning av samhället på ett stort antal områden. föreslår ett ökat fokus på anpassningsåtgärder och höjd beredskap när det gäller både risker förknippade med extremhändelser och successiva klimatförändringar. Antalet naturkatastrofer med direkt koppling till klimatförändringarna har blivit allt vanligare. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har kartlagt vilken forskning som genomförts, både nationellt och internationellt, för att studera klimatförändringarnas påverkan på risken för skred och ras. Vissa områden i landet är mer utsatta än andra. I MSB:s kartläggning pekar () på ett stort behov av förbättrade och mer lokalt anpassade klimatscenarier och klimatindex som kan kopplas till höga flöden, intensiva regn, nollgenomgångar som alla påverkar risken för just skred och ras. SGI har inom ramen för Klimat- och sårbarhetsutredningen redovisat några områden och regioner som är särskilt utsatta, bland annat följande: I kommer risken för översvämningar längs och att öka markant i ett framtida klimat. Även Klarälvdalen kommer att drabbas av större risker för erosion, översvämning, ras och skred. kustområden riskerar att drabbas av omfattande översvämningar vid stigande vattennivå med allvarliga konsekvenser för bebyggelse och in-frastruktur. riskerar likaledes att drabbas av översvämningar om vattennivån stiger i . Falsterbohalvön är ett låglänt kustområde där stora arealer ligger endast över havsytans medelnivå. Konsekvenserna för Ystads kustområde kommer att bli omfattande vid framtida risker för översvämningar. Den skredkänsliga riskerar att drabbas av framtida och allvarliga ras och skred i samband med klimatrelaterade skyfall och ihållande regn. En viktig uppgift för samhället blir därför nu att snabbt anpassa befintliga byggnader, infrastruktur och samhällsstruktur till stora vattenflöden och högre vattennivåer. Men lika viktigt är det att anpassa samhällsutvecklingen och dimensionera nya byggkonstruktioner för de klimatförhållanden som kan förväntas . Detta har inte minst Klimat- och sårbarhetsutredningen poängterat i sitt betänkande till regeringen. Stora värden står således på spel. För att möta hoten och begränsa skadorna av framtida klimatrelaterade naturolyckor blir det nödvändigt att arbeta såväl förebyggande med att skydda särskilt utsatta områden som att höja kvaliteten i samhällsplaneringen. Det kräver ytterligare forskning och ny kunskap. Mot bakgrund av detta och MSB:s nya forskningsöversikt av naturolyckor, ser vi det som helt avgörande att regeringen skyndsamt tar initiativ till en nationell strategi och handlingsplan för att förutse och förebygga framtida klimatrelaterade naturolyckor i .