ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ju331 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för att bekämpa drograttfylleribrott. Den som kör bil drogpåverkad i län löper knappast någon risk alls att åka dit. Men den som kör med droger i får se upp här stoppas många påverkade förare . Polisen saknar en nationell strategi för att bekämpa drograttfylleribrott. , , anmäldes hela 12 224 brott under rubriken under påverkan av narkotika. anmäls och lagförs alltfler förare med otillåtna medel i blodet. Bakom denna ökningstrend finns flera faktorer. Polisen har utvecklat sin praktiska kompetens och sitt taktiska arbete mot drograttfylleri. De har dessutom gjort fler alkoholblås, vilket ger fler kontakter med förare och därmed en ökad upptäcktsrisk. Men läget ser olika ut beroende på vilket län du bor i. Kampen mot drograttfylleri måste därför föras både ute i trafiken och genom tidiga preventionsinsatser i skolor, på arbetsplatser samt inom primärvården. Polisen måste utveckla en samlad strategi för sitt arbete. Det finns anmärkningsvärda skillnader mellan hur olika polisdistrikt arbetar mot alkohol och droger i trafiken. Det mest framgångsrika arbetet utvecklas i princip som en ideell aktivitet inom polisen. Det är härmed av yttersta vikt att skyndsamt tar fram underlag för en nationell strategi för att bekämpa drograttfylleribrott.
mot · GX02Ju333 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka maskeringsförbudet vid demonstrationer. Trots lagens goda mening att huliganer och våldsverkare inte ska kunna undkomma lagföring på grund av maskering har ännu ingen fällts. Lagstiftningen mot maskering vid demonstrationer har gällt men trots att det vid upprepade tillfällen förekommit maskerade våldsverkare har lagen inte kunnat tillämpas. Lagstiftningen behöver därför ses över. Förvisso faller det på ordningsmakten att upprätthålla de lagar som stiftas, men lagarna kan också bli tydligare. I fallet med maskerade demonstranter finns flera tänkbara lösningar som borde utforskas närmare. Med hänsyn tagen till att vissa demonstranter riskerar identifiering och kartläggning av exempelvis ambassadpersonal är det förmodligen inte lämpligt med ett totalt förbud. Däremot borde det ingå som en del i ansökan om demonstrationstillstånd att man också påvisar sin respektive hotbild och får den bedömd av polisen. Därefter kan man tänka sig flera alternativa lösningar. Antingen beviljas tillstånd för maskerade demonstranter kollektivt eller så beviljas det med samma regler som redan finns för polisen, det vill säga numrering för att i efterhand kunna identifiera våldsverkare. Även andra lösningar är säkerligen möjliga, men huvudsaken är att reglerna avseende maskerade demonstranter stärks. Det förtjänar att nämnas att en sådan lagstiftning har stort stöd i den allmänna opinionen, vilket inte minst har visat sig i kölvattnet av den senaste händelseutvecklingen i . Att ge polisen ökad möjlighet att identifiera maskerade demonstranter innebär i själva verket att fullt ut använda demokratins metod: att öppna det slutna och att sätta ljuset på det ljusskygga. Vi kanske aldrig helt kommer ifrån problemet, men vi ska inte heller göra det lätt för dem som utnyttjar vår frihet i lagvidriga syften. Det kan inte vara rimligt att polisen ska bära till exempel numrerade hjälmar, vilket gör att enskilda polismän riskerar att bli utsatta för samordnade attacker, som den verkar ha tandlösa lagliga möjligheter att identifiera maskerade demonstranter.
mot · GX02Ju336 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av åtelkamera. Tillstånd till allmän kameraövervakning krävs för att en övervakningskamera skall få vara uppsatt så att den kan riktas mot en plats dit allmänheten har tillträde. Bestämmelsen har till syfte att minimera intrånget i vår personliga integritet. Sedan lagens tillkomst har vildsvinens utbredning, och till följd därav skadorna av vildsvin, i vårt land ökat. Samhället uttalar därför gentemot markägare och jägarkår förväntningar på en effektiviserad jakt på vildsvin i syfte att minska olägenheterna av en ohejdad tillväxt av vildsvinsstammen. Parallellt med detta har den tekniska utvecklingen inneburit att marknaden erbjuder viltövervakningskameror till priser som är överkomliga för enskilda. Det har därför blivit vanligt att jägare skaffar sig viltövervakningskameror i samband med jakt på vildsvin. Dessa kameror används vid s.k. åtelplatser där foder läggs ut i syfte att locka dit vildsvinen. Syftet med dessa åtelkameror är att jägaren ska kunna få reda på klockslagen när vildsvinen kommer och också lära sig vilka individer som besöker platsen för att med denna kunskap kunna bedriva en korrekt avskjutning. Sammantaget sker detta i syfte att möjliggöra en effektiv jakt på vildsvin i vårt land. I lagen om kameraövervakning finns ingen särskild undantagsbestämmelse för viltövervakningskameror/åtelkameror som sätts ut i skog och mark i syfte att övervaka vilt. Lagens bokstav kan då tolkas som att det fordras tillstånd för att sätta upp sådana eftersom allmänheten genom allemansrätten kan ha rätt att vistas på sådana platser. Länsstyrelserna, som förväntas bedöma inkomna ansökningar och ge erforderliga tillstånd, ger olika besked till de jägare som kontaktar dem för att reda ut begreppen. I de fall tillstånd har ansetts nödvändigt har tillstånd inte givits. Denna osäkerhet i lagens tillämpningsområde och de olika tolkningar av gällande lag som uppvisas av olika länsstyrelser måste undanröjas genom ett förtydligande i lagen. Det är inte rimligt att lagen skall omfatta sådana situationer som de när viltövervakningskameror används i normalfallet enligt ovanstående beskrivning. Risken för intrång i den personliga integriteten vid användande av en så kallad åtelkamera är försumbar och det försvårar i onödan den effektivare vildsvinsförvaltning som samhället så enträget efterfrågar. Lagen måste därför ändras så att kravet på tillstånd inte gäller för övervakningskameror som satts ut av jakträttsinnehavare med markägares tillstånd i syfte att övervaka vilt.
mot · GX02Ju357 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över om barnahus bör bli ett permanent inslag i varje län och om barnahusen ska ha gemensamma minimikriterier. Ett så kallat barnahus är en inrättning där man har samlat alla delar av samhället som hjälper barn som har farit illa på samma plats. På Barnahuset i finns till exempel både polispersonal och personal från BUP och . På så sätt behöver inte barnet slussas runt, och allt från förhör till rehabilitering sker effektivare och snabbare. Målgruppen är barn och ungdomar som utsätts för brott, och även barn som har bevittnat brott. När ett barn befaras ha utsatts för ett allvarligt brott mobiliseras många myndigheter. Polis och åklagare har skyldighet att utreda brott. utreder om barnet behöver skydd och hjälp, och är barnet traumatiserat kopplas också barn- och ungdomspsykiatrin in. Barnet riskerar därmed att slussas runt mellan många olika ställen. Grundtanken med ett barnahus är att barnet ska få vara still och att olika vuxna ska finnas på plats eller komma dit. Med barnahus förbättras barnperspektivet. Barnet är mer i fokus, får ett bättre stöd i rättsprocessen och dessutom ett bättre krisstöd under pågående utredning. Alla barnahus som har etablerats befinner sig i olika faser, och Barnombudsmannen ser flera skäl till att fortsätta utveckla satsningen: En viktig fråga är om det bör finnas gemensamma kriterier för en svensk barnahusmodell. skiljer sig verksamheterna något från varandra, till exempel vad gäller målgrupper och erbjudanden. Gemensamma kriterier kan vara ett sätt att införa minimikvaliteter i verksamheterna och på så sätt garantera barn likvärdiga resurser och ett likvärdigt bemötande, oavsett var i landet de bor.
mot · GX02Ju358 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kravet på fotboja vid besöksförbud till följd av stalkning. Kvinnor är den grupp som ofta drabbas av brott med direkt koppling till fysiskt våld och hot. Hoten har växt sig starkare, och lagstiftningen som ska skydda är inte fullgod. Känslan av trygghet är en demokratisk rättighet och hörnsten i ett normalt liv. Verkligheten som målats upp av diverse undersökningar är skrämmande och pekar på ett tydligt samhällsproblem. Kvinnor är den grupp som drabbas hårdast, och det är viktigt att samhället tar ansvar och värnar om den trygghet som det inte får kompromissas om. I annat fall riskerar vi en urholkning av rättsväsendet. En form av brott som slagit rot är det vi kallar stalkning från engelskans stalking. Det betyder ovälkomna besök, telefontrakasserier, oönskade brev och e-post som innehåller kränkningar. Det är en typ av manisk förföljelse som i stor utsträckning drabbar just kvinnor. Problemet verkar ha vuxit fram som en konsekvens av att lagen inte är förmögen att förhindra eller avskräcka den här typen av beteende. Det hjälper inte med en stark opinion i frågan utan lagen måste utformas så att den garanterar trygghet. Regeringens utredning Stalkning ett allvarligt brott (SOU 2008:81) konstaterar att problemet måste åtgärdas genom förstärkning av de skyddsåtgärder som används . Bland annat antyder man att besöksförbudet kan bli mer effektivt. Det är naturligtvis i linje med visionen om ett mer handfast rättsväsende och en del av den framtidssynens många delar. Den här typen av kränkande brott som präglar mångas tillvaro är mycket allvarlig, varför denna motion uppmanar till att utredningens förslag om fotboja vid besöksförbud blir verklighet. (Brå) har kommit ut med en rapport som har utvärderat användandet av lagen och konstaterar att det finns brister. Framför allt riktas kritik mot riskbedömning, uppföljning och information om förbudet till drabbade. Hand i hand med en brottsstatistik som eskalerar och faktumet att fler kvinnor drabbas stärker behovet av ett effektivare besöksförbud. Intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV), även kallad elektronisk fotboja, har blivit ett attraktivt alternativ till fängelse. Försöken med IÖV har gett väldigt goda resultat hos förbrytare som använder tekniken. Det finns flera fördelar, bland annat att de flesta följer de regler som satts upp samt att risken för återfall till brottslighet är mindre för dem som avtjänar sitt straff med fotboja. I kombination med de goda resultaten som tekniken kan uppvisa och de rådande förhållandena borde regeringen närmare studera möjligheterna till att införa elektronisk fotboja som en effektiv metod i strävan att motverka stalkning och grova överträdelser av besöksförbudet. Beslut som leder till att fotboja används vid överträdelse av besöksförbud föreligger ej, varför motionen syftar till att framhäva vikten av att en sådan lag införs.
mot · GX02Ju378 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lagstiftning mot tortyr. Svensk rätt saknar särskilda bestämmelser om brott mot mänskligheten, exempelvis tortyr. Även om tortyr och andra brott mot mänskligheten utgör allvarliga brott enligt svensk lag med tillämpning av straffbestämmelser om mord, misshandel, olaga tvång, människorov och våldtäkt är det inte tillfredsställande. För att exemplifiera: Det är tänkbart att domstolar skulle välja en strängare påföljd och utdöma ett större skadestånd till målsägande om en tilltalad döms för tortyr som brott mot mänskligheten i stället för grov misshandel. Att tortyr inte uttryckligen är ett brott i den svenska lagstiftningen, liksom avsaknaden av förbud mot att använda bevisning från tortyr och vaga krav på kompensation för tortyrkränkningar, visar på brister i både innehållet och rättstillämpningen. Justitieminister har i ett svar på en fråga meddelat att regeringen inte ser något mervärde i att ska införa ett särskilt tortyrbrott i lagstiftningen. bör vara ett föregångsland när det gäller tillvaratagandet av mänskliga rättigheter. Det är viktigt att tortyr inte sammanblandas med andra typer av brott. Det är ett brott som förtjänar en egen plats i svensk lagstiftning eftersom det handlar om ett medvetet, systematiskt och strategiskt bruk av våld. måste fullt ut ta ansvar för kränkningar och leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna.
mot · GX02Ju380 · 2009-09-30 00:00:00 — Underlättande av brottsanmälan via tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för medborgare att göra polisanmälningar via polisens webbplats. tillbaka är det möjligt att göra vissa typer av polisanmälningar via Internet. Det är bra att polisen tar till sig ny teknik och att man skapar nya alternativa möjligheter för medborgarna att kunna komma i kontakt med polisen. är det möjligt att göra polisanmälningar via Internet avseende stöld från eller av fordon samt annan stöld eller förlust. De två anmälningskategorierna ska, enligt polisens hemsida, spegla den typ av anmälningar som är vanligast förekommande. Det goda med möjligheten att göra anmälan via Internet är att tillgängligheten för medborgarna ökar. En anmälan kan göras från bostaden eller från annan plats där en dator finns tillgänglig. Tyvärr finns det inslag i den nuvarande utformningen av anmälningsformulären som motverkar syftet med ökad tillgänglighet. De anmälningsformulär som används kräver att anmälaren lämnar mycket detaljerad information i samband med att anmälan görs, i flera avseenden mer detaljerad än vad som krävs om en motsvarande anmälan hade gjorts på en polisstation. Det är naturligtvis viktigt att polisen får in så många uppgifter som möjligt i samband med att en anmälan görs, vilket kan underlätta identifieringen av stöldgods. Detta får dock inte drivas så långt att effekten blir att det inte är möjligt att göra en anmälan om det inte finns mycket detaljerade uppgifter om det gods som anmälan avser. Polisen uppmanar i olika sammanhang att människor ska anmäla brott, vilket också är ett krav från försäkringsbolagen för att egendomsskada ska kunna ersättas, varför det nu nämnda faktiska hindret motverkar detta syfte. Om det saknas detaljerade uppgifter är det trots allt bättre att det finns en möjlighet att göra en anmälan och lämna de uppgifter som finns att tillgå jämfört med att inte göra någon anmälan alls. Det är lätt att få intrycket att det anmälningsformulär som används är uppbyggt med utgångspunkt från snävt internt perspektiv som motverkar ambitionen att vardagsbrott ska kunna anmälas på ett enkelt och ändamålsenligt sätt.
mot · GX02Ju382 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den befintliga distansutbildningen till polis i kompletteras med en eventuell ny polishögskola. Polisbristen börjar avta allteftersom regeringens politik får genomslag. Det talas rent av om att minska antalet utbildningsplatser för att inte utbilda fler poliser än vad som behövs. Långsiktigt krävs dock en ihållande utbildning med relativt tidigare nivåer fler utbildningsplatser. bör det alltså till ytterligare en ort där utbildning till polis tillhandahålls. är ett av folkrikaste länspolisområden med en storstadsregion i men också stora och medelstora städer som . För att fortsätta bygga den svenska poliskåren stark behövs ytterligare en polishögskola i , och den lokala förankringen även är viktig inte minst som att många sökande till polisutbildningen glädjande nog är äldre än den genomsnittliga studenten och inte sällan redan bildat familj. En framtida ny polishögskola bör därför placeras i det befolkningstäta , som har en god rekryteringsbas och en mycket god tillgång på polisiär lärarkapacitet. Det går att studera till polis i såväl (), norra () som i huvudstadsregionen (). Att det inte finns en enda utbildningsort på västsidan är anmärkningsvärt. Med och inräknade i det primära upptagningsområdet talar vi om ett område med väl över 2 miljoner invånare. När etableringen av en tredje utbildningsort för var aktuell presenterade ett väl genomarbetat förslag, som väl anknyter till dess ambition att bli första professionsuniversitet, på hur en polisutbildning skulle kunna bedrivas i västra . Inte minst genom sitt samarbete med lyckades ta fram ett mycket attraktivt koncept. Förslaget var att skolan skulle placeras i , vilket stöddes av polisdistrikt och . Före detta utredaren menade i sin slutrapport om polisutbildningens reformering att hör till de fyra lärosäten, av fjorton sökande, som bör få möjlighet att utbilda poliser. finns redan en polisutbildning på distans i ; detta är en bra början men det behövs en fjärde polishögskola i och då bör distansutbildningen i uppgraderas.
mot · GX02Ju387 · 2009-09-29 00:00:00 — Åtgärder för barn som upplever våld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en årlig redovisning av samhällets åtgärder mot våld och övergrepp mot barn. En politik för barn och unga är att ha ett tydligt barnperspektiv, för att försäkra sig om att andan i genomsyrar alla de åtgärder som rör barn. Särskilt viktigt är det för barn som utsätts för våld, övergrepp och psykisk misshandel liksom barn som upplever våld i en nära relation. Barn i sådana situationer riskerar att få skador för livet. Samhället har via lagstiftning och ansvar för att varje barn får stöd i rättsprocesser och hjälp att bearbeta traumatiska upplevelser. har stödformer utvecklats. Fler Barnahus börjar etableras, även om det är få. finns det elva Barnahus, vilket innebär att det är långt ifrån alla barn som får möjlighet till ett samlat stöd. har lagstiftningen skärpts och en rad andra åtgärder vidtagits, men fortfarande finns luckor i vad som kan behövas för att ytterligare stärka skyddet för barn. Ansvaret för barns skydd hanteras av olika departement och myndigheter, vilket gör det svårt att få en överblick över utvecklingen. I en rapport som släppte om hur efterlevs är BO starkt kritisk till utvecklingen. BO:s bedömning är att om utvecklingen fortsätter i samma takt så kommer inte regeringens och mål om att leva upp till på det nationella planet att uppnås. En av de svårigheter som pekas ut är att det saknas relevant statistik. Exempelvis är Brås statistik inte nedbruten i åldersgrupper. Vidare behandlar Brå alla som vuxna, vilket innebär att man inte får en sann bild av verkligheten. Bra statistik och underlag är nödvändiga för att kunna fatta rätt beslut om vilka åtgärder som behövs för att komma åt problemen med barn som utsatts för olika former av övergrepp. Vi menar att frågan om barns skydd mot våld och övergrepp behöver bli bättre synliggjord. Myndigheternas statistik om utsatta barn behöver generellt förbättras så att det finns en tydlig bild av utvecklingen. För att bättre ska kunna följa utvecklingen är det viktigt att regeringen överväger en årlig redovisning i form av en skrivelse till . Regeringens svar har hitintills varit avvisande. i (s) i (s)
mot · GX02Ju388 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt besöksförbud. Alltför många kvinnor lever i otrygghet därför att de drabbas av våld eller trakasserier från män, ofta män som de har eller har haft en nära relation till. En av de åtgärder som samhället kan vidta för att öka kvinnors trygghet är utfärdandet av besöksförbud. Detta är med dagens utformning i många fall ett otillräckligt skydd. Antalet överträdelser mot besöksförbud är stort. Jag har i en tidigare motion till föreslagit att den som överträder ett besöksförbud ska kunna tvingas bära en elektronisk fotboja. Motivet är att stärka besöksförbudets preventiva effekt, öka kvinnornas säkerhet och förbättra möjligheterna att lagföra den som överträder ett besöksförbud. Min motion avslogs dock. Jag pläderade i motionen för att elektronisk övervakning skulle öka tryggheten för många brottsoffer, inte minst utsatta kvinnor. Systemet skulle erbjuda en förvarning till brottsoffret som kan sätta sig i säkerhet som en larmsignal skickas till polisen. Dessutom skulle systemet bevisa när ett besöksförbud överträtts. Den preventiva effekten skulle förstås vara stor eftersom risken för upptäckt är överhängande. kom med sitt slutbetänkandeStalkning ett allvarligt brott (SOU 2008:81). Utredningen har i stort sett samma resonemang som min motion och kommer fram till liknande slutsatser. Utredningen föreslår en ny lag lagen om kontaktförbud. Enligt förslaget ska kontaktförbud kunna förenas med förbud för förbudspersonen att vistas inom ett särskilt angivet område (tillträdesförbud) och innebära en elektronisk övervakning. Ett införande av förstärkt besöksförbud med elektronisk övervakning kräver bl. a. investeringar i en teknisk lösning och att man skapar rutiner hos berörda myndigheter och organisationer för att få detta att fungera på ett bra sätt. Försöksverksamhet kan vara lämpligt, exempelvis i ett län som , där flera kommuner och kvinnojourer visat intresse. Det är hög tid att lagstifta om möjligheten att meddela tillträdesförbud med elektronisk övervakning. Regeringen bör lägga fram förslag om att förstärka besöksförbudet och öka tryggheten för brottsoffer.
mot · GX02Ju392 · 2009-09-25 00:00:00 — Preskriptionstid för grova brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa preskriptionstiden för grova brott. I har vi en preskriptionstid på . Vad gäller grövre brott som kan ge livstids fängelse råder en 25-årig preskriptionstid. För brott såsom grov misshandel, grov våldtäkt, grovt rån samt dråp där påföljden är upp till , är preskriptionstiden . har vi utvecklat helt nya metoder vad gäller både den rättsmedicinska forskningen och den kriminaltekniska kunskapen, där bruket av DNA-teknik förmodligen är den främsta. Denna utveckling har naturligtvis lett till att möjligheterna att lösa brott är avsevärt större än då man lagstiftade om preskriptionstider. Med detta i åtanke är det inte längre försvarbart att preskribera brott, tvärtom är det en kränkning mot alla de brottsoffer och deras anhöriga som hoppas att deras brott en gång ska upp. Det är viktigt att människor i vårt samhälle ska kunna känna sig trygga i att människor som begår brott straffas, oavsett om det dröjer eller innan man hittar gärningsmannen. Dessutom vet vi att många barn som utsätts för brott ofta blir väldigt traumatiserade, varför det kan dröja länge innan man anmäler brottet. Så länge vi har en preskriptionstid på brott kommer dessa människor kanske inte finna någon anledning att anmäla förövaren. Jag tycker därför att ska ta bort preskriptionstiden på grövre brott som kan ge livstids fängelse och för brott såsom grov misshandel, grov våldtäkt, grovt rån samt dråp.