mot · GW02Fi27 · 2009-04-29 00:00:00 — ROT-avdraget som regeringen gjorde ett stort nummer av som finanspolitisk stimulans är inte heller den tillfällig utan permanent. Detta innebär att effekten av reformen blir mindre, vilket bland annat kritiserat regeringen för13. Några åtgärder som regeringen har gjort är bättre ur konjunktursynpunkt, till exempel handlar detta om utökningen av anslagen till infrastruktur. Ökningen är dock mycket begränsad. Sammanfattningsvis har regeringen varit oförmögen att ompröva sin politik. De åtgärder som föreslagits och drivits igenom har försämrat möjligheterna för att klara sig igenom konjunkturnedgången. Regeringen är inte förmögen att presentera en sammanhållen politik för jobb och ökad trygghet. Tvärtom har regeringen agerat oansvarigt genom stora skattesänkningar med mycket låg sysselsättningseffekt. De stora överskotten i de offentliga finanserna har slösats bort. Investeringarna i jobben har lagts åt sidan som människors trygghet har försämrats genom hårda attacker på trygghetssystem och omställningsmöjligheter. En halv miljon människor har trängts ut ur a-kassan. Detta har långsiktigt försämrat svensk ekonomi och möjligheterna att snabbt komma ur konjunkturnedgången. 4.2En aktiv finanspolitik och grön omställning och världen står inför stora utmaningar i form av en kraftig konjunkturnedgång och en alltmer akut klimatkris. Vi menar att det behövs stora investeringar som leder till utveckling och omställning mot ett hållbart samhälle. Klimatkris och ekonomisk nedgång måste mötas av åtgärder som både skapar arbetstillfällen och bidrar till nödvändig omställning. I likhet med resonemang i den så kallade Barrossoplanen14 menar vi att de finanspolitiska åtgärder som sjösätts bör verka för att stärka samhällets långsiktiga utveckling och leda till att klimat- och miljömål lättare nås. har i vår budgetmotion , Grön framtidsbudget kvar15 och i tilläggsbudgetmotionen Åtgärder för jobb och omställning16 redovisat vårt alternativ till ekonomisk politik för 2009. Vi står bakom dessa motioner som pekar ut en mer aktiv politik som skapar jobb, grön omställning och investeringar i utbildning. Tillsammans med de ytterligare åtgärder som presenteras i vår motion på Vårtilläggsbudgeten17 visar vi hur ekonomisk utveckling genom offensiva investeringar kan kombineras med en modern framtidsinriktad politik där vi klarar klimat-, energi- och miljömålen som vi skapar nya jobb. 4.2.1Behov och möjligheter till en expansiv finanspolitik med mycket goda offentliga finanser försämras dessa just nu snabbt. Skatteintäkterna faller kraftigt till följd av minskade skatteintäkter på arbete och vinster. Utgångsläget för de offentliga finanserna är dock mycket bra. Den budgetdisciplin som möjliggjorts genom en ansvarsfull ekonomisk politik, inrättande av nya budgetregler och det finanspolitiska ramverket har stärkt de offentliga finanserna och minskat statsskulden som andel av BNP kraftigt. offentliga finanser är därför i god ordning. Statsskulden har som andel av BNP minskat från då den var som högst 1994 till 2008 (diagram 4 nedan). Källa: SCB. Trots stora budgetunderskott kommer statsskulden att kunna hållas på en rimlig nivå. I ett internationellt perspektiv är skuldsättning låg. Den svenska Maastrichtskulden var 2008 jämfört för EU-1518. Enligt prognos inklusive prognostiserad finanspolitik (se vidare nedan om finanspolitiken) kommer den svenska statsskulden mätt enligt Maastrichtkriterierna vara 201019. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi är just nu mycket lågt. Arbetslösheten stiger kraftigt och efterfrågan på svenska exportprodukter är låg. Riskerna för stor utslagning på arbetsmarknaden och ett ökat utanförskap är stora. bedömer därför att finanspolitiken bör bli mer expansiv. Det finns en stor poäng med att tidigarelägga investeringar i grön omställning och jobb för att jämna ut resursanvändningen och göra långsiktigt nödvändiga investeringar som skapar jobb. Även har bedömt att finanspolitiken bör bli mer expansiv. Deras bedömning är att ofinansierade utgiftsökningar och skattesänkningar om ca 2010 är väl motiverat. Vi delar i huvudsak den bedömningen och kommer att pröva om detta är möjligt. Genom en mer expansiv finanspolitik kan arbetslösheten hållas nere och sysselsättningen uppe. Andra ekonomer och bedömare drar liknande slutsatser20. För att möjliggöra en sådan finanspolitik krävs prioriteringar av utgiftsförslag och skatteförändringar. Vi kommer att därför att se över våra egna förslag för att stärka jobblinjen. Bland annat kommer följande förslag att prövas: Tidigareläggning av nödvändiga infrastrukturinvesteringar för att klara klimatmålen. Detta påverkar inte det långsiktiga sparandet utan handlar om tidigareläggning av investeringar. Tidigareläggning och utökning av andra gröna investeringar, till exempel energieffektivisering i bostäder och lokaler, utbyggnad för förnybar energi, investeringar i teknikutveckling etc. Tillfälligt ökade statsbidrag till kommuner och landsting på ca (utöver de 5 som vi redan föreslagit). Tillfälliga skatte- eller arbetsgivaravgiftssänkningar om dessa på ett effektivt sätt kan förhindra att arbetslösheten stiger. Tillfälliga inkomstförstärkningar till hushåll med låga inkomster om detta på ett effektivt sätt kan motverka ökad arbetslöshet. Finanspolitiska stimulanser kan konstrueras på olika sätt. Grundläggande är dock att det inte långsiktigt påverkar de offentliga finanserna negativt. Att sjösätta tredje steget i jobbskatteavdraget som en finanspolitisk stimulans som regeringen gör är direkt olämpligt då jobbskatteavdraget är att betrakta som en permanent skattesänkning som inte motsvaras av något permanent finansiering. Vi menar att finanspolitiska stimulanser bör utformas på något av dessa tre olika sätt: Som tillfälliga utgiftsökningar eller skattesänkningar. Åtgärderna måste då verkligen vara tillfälliga och kunna dras tillbaka när konjunkturen vänder. Exempel på en sådan åtgärd är det ROT-avdrag som , och föreslår i den här motionen. Finanspolitiska stimulanser kan utformas som permanenta utgiftsökningar där finansieringen av utgiftsökningen senareläggs till en tidpunkt då konjunkturen är starkare. Ett exempel på en sådan reform kan vara en förbättrad a-kassa som kan vara mycket effektiv för att det ökar köpkraften hos hushåll med små marginaler som därför inte sparar så mycket. Finansieringen av reformen kan ske genom höjd inkomstskatt för de med högre inkomster. Eftersom reformen är finansierad påverkas det långsiktiga sparandet inte. Genom tidigareläggning av investeringar. Åtgärden flyttar då endast utgiften . Till exempel kan infrastrukturinvesteringar med fördel tidigareläggas i en lågkonjunktur då kostnaderna för investeringen är lägre. Tidigareläggningen innebär att mindre investeringar sedan görs senare i konjunkturcykeln. Inte heller detta påverkar det långsiktiga sparandet negativt. 4.2.2Olika offentligfinansiella kostnader för att upprätthålla sysselsättningen Beroende på vilka typer av finanspolitiska åtgärder som genomförs för att minska arbetslösheten och därmed de långsiktiga skadorna i ekonomin av en djup lågkonjunktur blir den statsfinansiella kostnaden väldigt olika. Med generella efterfrågestimulanser som till exempel jobbskatteavdrag har regeringen själv beräknat att nettokostnaden kan uppgå till hela 4miljoner kronor per jobb (se proposition 2008/09: 97). Kostnaden för att minska arbetslösheten i en lågkonjunktur genom till exempel offentliga investeringar eller offentlig konsumtion är betydligt lägre. Nettokostnaden för offentlig sektor av att upprätthålla sysselsättningen i kommunerna är till exempel ca medan nettokostnaden för en offentlig investering i genomsnitt ligger på ca (2009:497). För båda dessa åtgärder är kostnaden mellan 10 och 20 gånger lägre än för regeringens stimulanspolitik. Kostnaden för olika jobbåtgärder i lågkonjunktur. 4.2.3Världen satsar på omställning Allt fler länder inser att klimatkrisen och den ekonomiska konjunkturnedgången måste mötas samfällt. Genom att göra effektiva gröna investeringar som möter den ekonomiska nedgången skapas nya jobb som den långsiktiga ekonomiska utvecklingen stärks genom energieffektiviseringar och åtgärder som minskar klimatutsläppen. Huvuddelarna av de gröna satsningarna som hitintills presenterats internationellt har handlat om investeringar i ny klimatvänlig infrastruktur, i energieffektivisering av byggnader och om upprustning av infrastruktur för överföring av elektrisk kraft för att förbereda systemen för introduktion av förnyelsebar energi. Satsningar har också gjorts på förnybara bränslen och vattenförsörjning21. I ett historiskt perspektiv utgör ofta kriser ett tillfälle där man kan se tydliga trendbrott. En teknik och ett sätt att organisera samhället och produktionen överges till förmån för något nytt. Den nuvarande globala ekonomiska krisen föregicks av ett globalt uppvaknande vad det gäller klimat- och energifrågorna och allt fler ser nu att den ekonomiska krisen inte bara utgör ett hot utan också en möjlighet att ställa om samhället i en mer hållbar riktning. Allt fler inser att samhället måste omformas och ny ekonomisk utveckling och nya jobb måste gå hand i hand med omställning. sammanfattar detta i rapporten a global green recovery: Once economic recovery is under way, markets have to deliver a different quality of growth that is more sustainable a return to past production patterns is economically neither wise nor desirable. A global green recovery can deliver immediate and long-term economic benefits, cut the risk of dangerous climate change, reduce energy insecurity and competition for natural resources, and prepare the ground for a successful post-Kyoto agreement in in . delar i mycket den analys som gör. Vi har i vår budgetmotion, Grön framtidsbudget kvar, utvecklat resonemangen om behov av att bryta nuvarande ohållbara tillväxttrender och skapa en ekonomisk utveckling som är förenlig med klimat- och miljömål. presenterade ett finanspolitiskt stimlanspaket för . Paketet omfattade ca . Av dessa 9 miljarder kan endast 144 miljoner som avsattes för att tidigarelägga infrastruktursatsning på järnväg klassificeras som gröna. 144 miljoner av ca utgör av hela paketet. Vi menar att detta är oanständigt lågt och att det försämrar våra möjligheter att bedriva en aktiv klimatpolitik internationellt. Vi menar att det just nu finns ett gyllene tillfälle att vända utvecklingen genom en offensiv och framtidsinriktad grön stimulanspolitik. Vi har i våra budgetförslag presenterat satsningar som skulle leda till fler jobb och en mer hållbar utveckling. Än är det inte för sent för regeringen att byta spår. Många av de investeringar som borde göras tar dock tid att planera, och den ekonomiska vårpropositionen hade varit ett utmärkt tillfälle att sända en signal om en ny hållbar riktning för den ekonomiska politiken. 4.3De offentliga finanserna och effekter av politik 4.3.1Ansvar för de offentliga finanserna Utgångspunkten för ekonomiska politik är ett stort ansvarstagande för de offentliga finanserna. Utgiftstaket och överskottsmålet är självklara ingredienser som gör att den långsiktiga uthålligheten i den offentliga ekonomin inte äventyras. Men att ta ansvar för den offentliga ekonomin innebär också att bedriva en politik som minimerar de samhällsekonomiska kostnaderna av konjunkturnedgången. Det finns kostnadseffektiva åtgärder att göra som leder oss snabbare ur krisen och som vi kan klara utan att äventyra de offentliga finanserna, överskottsmålet eller utgiftstaket. Utöver redan föreslagen politik innebär vår tilläggsbudgetmotion ytterligare utgifter för staten på 2009. Av dessa förklaras av volymeffekter av förslag att höja ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen till och utgörs av ytterligare finanspolitiska stimulanser. Vi står självklart fortfarande bakom vårt förslag till utgiftstak . De förslag som presenterats i vår budgetmotion, i vår tilläggsbudgetmotion samt förslagen i föreliggande motion ryms under utgiftstaket. Den nya beräknade budgeteringsmarginalen, givet de nya makroekonomiska bedömningar som regeringen presenterat i vårpropositionen inklusive makroeffekter av ekonomiska politik, presenteras i tabell 1 nedan. Härledning av takbegränsade utgifter MP, nivå samt avvikelse mot regeringen (miljarder kronor) Utgiftsprognos i vårpropositionen, nivå Takbegränsade utgifter i MP budget-motion, avvikelse mot regeringen Takbegränsade utgifter i MP TB-motion (se 1 nedan), avvikelse mot regeringen Takbegränsade utgifter i MP nej till VÅP TB (se 2 nedan), avvikelse mot regeringen Nya takbegränsade utgifter i MP VÅP-TB (se 3 nedan), avvikelse mot regeringen Summa MP takbegränsade utgifter 20009, nivå MP utgiftstak, se budgetmotion MP ny budgeteringsmarginal 2009 I tabell 2 nedan redovisas effekterna på de takbegränsade utgifterna till följd av förslagen i vår motion på proposition Åtgärder för jobb och företagande. Effekterna på det finansiella sparandet av förslagen var en försvagning med . Ungefär hälften av detta rymdes inom det förslag som regeringen presenterade i sin proposition. Takbegränsade utgifter i motion på prop. Åtgärder för jobb och omställning Totala utgifter och skattesänkningar i form av skattereduktion som ej påverkar de takbegränsade utgifterna Nystartsjobb, påverkar ej de takbegränsade utgifterna Takbegränsade utgifter i regeringens prop. som ingår i utgiftsprognos i VÅP* * Regeringens förslag innebar en försvagning av de offentliga finanserna med drygt åtta miljarder varav hälften utgjordes av takbegränsade utgifter. Dessa ingår i beräkningen av utgifter i vårpropositionen. Eftersom dessa tas som bas för beräkningen måste de dras av när totala takbegränsade utgifter beräknas. I tabell nedan redovisas effekterna på de takbegränsade utgifterna till följd av våra ställningstaganden till regeringens vårtilläggsbudget. Att vi säger nej till den tidigare utbetalningen till kommunerna på sju miljarder förklaras av att vi i motion till föreslog ytterligare fem miljarder i höjda statsbidrag . Dessa fem miljarder ingår i utgifterna i tabellen ovan. De lägre utgifterna för de arbetsmarknadspolitiska programmen och arbetslöshetsförsäkringen förklaras av vår ekonomiska politik och de aktiva investeringar i utbildning och grön omställning som vi presenterat. Nej till VÅP TB förslag Höjda statsbidrag 2009 (MP accepterar 5 miljarder 09, vilket är vad vi tidigare föreslagit, ingår dock i 1. ovan) Antagande om minskade volymer i UGA och (pga utbildningsatsningar, helårseffekt) Antagande om minskade kostnader för a-kassa (pga offentlig konsumtion+investeringar, helårseffekt) Övriga avvikelser från regeringens VÅP** ** För en specifikation av övriga avvikelse till regeringens vårtilläggsbudget se vår motion på tilläggsbudgeten. I tabell nedan presenteras påverkan på de takbegränsade utgifterna till följd av nya förslag i den här motionen, det vill säga ytterligare satsningar på ungdomsarbetslösa och ett utökat ROT-avdrag samt satsning på klimatanpassad fordonsindustri. Nya MP-utgifter i VÅP-TB Energieffektivisering i offentliga lokaler Ökade utgifter till följd av 80 procents nivå i a-kassan (pga ny makrobild) Summa ökning av takbegränsade utgifter Utökad , påverkar ej takbegränsade utgifter Summa påverkan på offentligt sparande 4.3.3Vissa makroeffekter till följd av ekonomiska politik 2009 I rådande konjunkturläge där sysselsättningen minskar och arbetslösheten stiger blir effekten av ökad offentlig konsumtion något annorlunda än i ett mer normalt konjunkturläge. På grund av lågt resursutnyttjande konkurrerar inte ökade offentliga investeringar om lediga resurser i ekonomin. Därför är det troligt att ökad offentlig konsumtion och investeringar i betydligt större utsträckning leder till lägre arbetslöshet och högre sysselsättning än i ett mer normalt konjunkturläge. har analyserat budgetmotion tillsammans med vår motion på regeringens proposition Åtgärder för jobb och omställning och vilka effekter vår politik kan tänkas få på sysselsättningen och arbetslösheten. Sammantaget visar deras analys att sysselsättningen stiger med 43 000 personer 2009 och ungefär lika många 2010 och 2011 jämfört med regeringens politik. minskar arbetslösheten med motsvarande antal eller (se tabell nedan). Tabell 5: Jobbeffekter av MP:s politik Källa: RUT:s och beräkningar. Vi har låtit dessa effekter samt våra utökade satsningar på utbildning och arbetsmarknadspolitik påverka de beräknade utgifterna till följd av budgetförslag. Utgångspunkten är känslighetsberäkningar av statsbudgetens utgifter för a-kassa och aktivitetsstöd. Vi har räknat lågt och utgår ifrån en inväxling på 0,5. Detta innebär att ökad offentlig konsumtion som ger en ökad sysselsatt ger 0,5 personer färre med arbetslöshetsersättning (se tabell 6 nedan). På samma sätt har vi växlat in 0,5 färre personer med aktivitetsstöd per extra utbildningsplats. Lägre kostnader pga utbildningsplatser Lägre kostnad per 10000 platser (miljarder kr) Lägre kostnader pga fler sysselsatta Lägre kostnad per 10000 sysselsatta (miljarder kr) -0,7 Källa: ESV budgetprognos 2009:1, samt egna beräkningar. delar i huvudsak bedömningar av en lämplig finanspolitik . Vi har redan tidigare föreslagit investeringar i utbildning och grön omställning samt utökade statsbidrag som medför ökade utgifter för staten med syfte att möta lågkonjunkturen. Sammantaget hamnar det finansiella sparandet strax under regeringens politik (se tabell 7 nedan). Påverkan på finansiellt sparande av ekonomiska politik jfr med regeringen (miljarder kronor) har tidigare föreslagit utgiftstak . Vi står fast vid dessa utgiftstak och gör i årets motion på den ekonomiska vårpropositionen en preliminär bedömning av utgiftstak på . Mp förslag till utgiftstak samt bedömning (miljarder kr) 5Grön omställning skapar jobb och stärker långsiktigt och världen står inför stora utmaningar i form av en kraftig konjunkturnedgång och en alltmer akut klimatkris. Vi menar att det behövs stora investeringar som leder till utveckling och omställning mot ett hållbart samhälle. Klimatkris och ekonomisk nedgång måste mötas av åtgärder som både skapar arbetstillfällen och bidrar till nödvändig omställning. Klimatproblemen är mycket allvarliga och utgör en av mänsklighetens största utmaningar. Åtgärder måste vidtas för att minska de mänskliga utsläppen av klimatpåverkande gaser. Vi kan välja att göra detta , att vara med och driva på utvecklingen och därmed bli världsledande. Eller så kan vi välja att skjuta på problemen och därmed förvärra situationen och hamna på efterkälken. Vår övertygelse är att det land eller den region som är ledande inom klimat- och energifrågor kommer att leda världen in . En satsning på morgondagens teknik gör modernare och ger dagens och morgondagens arbetstillfällen. En politik som kraftfullt minskar utsläppen av koldioxid skapar nya jobb och företag som också gör och till vinnare när konjunkturen vänder. En grön modernisering av industrier och ekonomi säkerställer vår framtida konkurrenskraft och välfärd. En stark klimatpolitik är den motor som behövs för att skapa nya jobb och miljödriven näringslivsutveckling i hela . Ambitiösa program för energieffektivisering kan, tillsammans med investeringar i infrastruktur och industri, skapa arbeten som det ger minskade utsläpp. Tekniken för att leva ett mer hållbart liv finns redan, och den utvecklas snabbt. Hela energimarknaden är inne i en förändring som är en av de största tekniska omställningarna i mänsklighetens historia. Förnybar energi står för drygt hälften av energiinvesteringarna inom EU. Tillverkning och montering av vindkraftverk globalt sysselsätter hundratusentals personer. För och ligger det inom räckhåll att ta ledningen, driva utvecklingen och forma en framtid för ett nytt näringsliv och en konkurrenskraftig grön industri. Genom att stödja utvecklingen av teknik för effektivisering och förnybar energi och genom att skapa incitament för den traditionella industrin att utveckla grönare produkter som kommer att efterfrågas globalt kan ta en tätplats. Möjligheterna att skapa en modern hållbar ekonomisk utveckling ligger inom räckhåll. 5.1.1Ambitiösa mål som driver utvecklingen framåt , och Socialdemokraterna är överens om ambitiösa klimat- och energimål för mål som kommer att driva fram teknisk utveckling och nya jobb: De totala utsläppen i ska minska I den handlande sektorn minskar utsläppen enligt EU:s mål Vårt mål för utsläpp i den icke-handlande sektorn blir då Insatser i utvecklingsländer ska göras motsvarande Energianvändningen ska vara effektivare till 2020 (jämfört med BNP). Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen 2020. Målet i certifikatsystemet ska vara ny förnybar energi . ska certifikatsystemet ge ny förnybar energi. Gemensam motion S, V MP med anledning av proposition 2008/09:162. 5.1.2Världen satsar på grön omställning riskerar att halka efter Det globala uppvaknandet i klimatfrågan har inte låtit vänta på sig. Inte minst den nuvarande ekonomiska krisen har gjort allt fler medvetna om den sårbarhet som ett stort oljeberoende utgör. Flera länder för nu en aktiv finanspolitik och använder lågkonjunkturen för gröna investeringar. Tabell 9 nedan sammanfattar några länder i framkant och hur stora delar av deras respektive stimulanspaket som går till gröna investeringar. Totalstimulanser % av BNP 2008 Gröna investeringar % av totala stimulanser Källa: (2009) Towards a global green recovery. Trots den omfattande globala diskussionen kring behovet av omställning och möjligheterna att tidigarelägga klimat- och energiinvesteringar för att häva lågkonjunkturen tycks regeringen helt blind för den här möjligheten. Risken är stor att hamnar på efterkälken och både missar klimatmål och exportmöjligheter. Möjligheterna till ett globalt klimatavtal i minskar också när rika länder som är oförmögna att visa att ekonomisk återhämtning kan gå hand i hand med klimatomställning. Det kan inte understrykas nog att vi kan välja. Regeringen väljer att avvakta, vara passiv och låter ekonomisk kris och klimatkris bara fördjupas. Vi väljer att tänka nytt, investera och häva lågkonjunkturen som vi ställer om samhället i hållbar riktning. 5.1.3Gröna investeringar i budgetförslag har föreslagit omfattande investeringar i grön omställning, framför allt inom infrastruktur, energieffektiviseringar, satsningar på förnybar energi och insatser för att klara miljömålen. Vi presenterar en politik där vi tar ansvar för att göra det som krävs för att modernisera och skapa nya jobb. Sammantaget, inklusive de förslag som presenteras i och med den här motionen, har vi avsatt 2009 till åtgärder som både skapar jobb och leder till grön omställning23. Sammantaget innebär vår politik enligt beräkningar från 43000 fler sysselsatta 2009 jämfört med regeringens politik. En stor del av dessa utgörs av investeringar i en grön omställning. Detta ska ställas mot regeringens politik som är tom på visioner och satsningar och som istället leder till färre jobb, minskade exportmöjligheter och missade klimatmål. Gröna stimulanser och deras andel av totala finanspolitiska stimulanser Föreslagna gröna stimulanser i budgetförslag () Totala MP-stimulanser 2009 (miljarder kronor) Gröna stimulanser som andel av totala stimulanser I tabellen nedan sammanställs de gröna investeringar som hitintills presenterat och som leder till omställning och nya jobb. MP Gröna jobbskapande åtgärder 20092010 (utöver regeringens politik) Energieffektivisering i bostäder och lokaler Övriga miljö- och klimatinvesteringar I följande avsnitt beskrivs kort våra satsningar som presenterats tidigare samt ett nytt förslag till klimat- och energi-ROT. För ytterligare detaljer om våra förslag hänvisar vi till våra två motioner Grön budget kvar samt motion på propositionen Åtgärder för jobb och omställning. 5.2Satsa på klimatanpassad infrastruktur som skapar jobb 5.2.1Närtidssatsning på spårbunden infrastruktur föreslog i budgeten en närtidssatsning på klimatsmart infrastruktur.