ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A324 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . har ett tydligt uppdrag att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten för personer med funktionshinder. Därigenom ska de som arbetar inom få en starkare ställning på arbetsmarknaden och kunna övergå till jobb på den reguljära arbetsmarknaden. har man också uppdraget att se till att de som har behov av skyddade arbeten också får en plats på arbetsmarknaden och därmed får en möjlighet till egen försörjning. drivs också som ett självständigt aktiebolag med ett ägarkrav på att verksamheten ska bedrivas med lönsamhet. Det finns därför en risk att de ekonomiska kraven kan ge upphov till oönskade styreffekter så att personer med stort behov av stöd inte får det. har kraven på arbetsförmågan ökat. Verksamheten har förändrats med en ökning av tjänsterna inom bemanningsbranscherna medan de fasta baserna med tillverkning och industriell produktion mer och mer har plockats bort och lagts ned. Att i stort sett helt övergå till bemanningsbranscherna gör att ett stort antal av dem som verkligen behöver för att över huvud taget få en chans att komma ut i arbetslivet inte har en chans att platsa ens inom verksamhet. har två krav och mål som är svåra att förena, dels den övergripande målsättningen, dels ett allt hårdare avkastningskrav, ett faktum som även har kritiserat. Det leder till att kravet på ekonomisk avkastning tränger ut möjligheterna till rehabilitering och arbetsträning, vilket är det ursprungliga syftet. spelar en viktig roll på dagens och morgondagens arbetsmarknad och framför allt för de funktionshindrades möjlighet att komma ut i arbetslivet. Men ekonomiska krav får inte sättas så högt att personer med lite gravare funktionshinder riskerar att inte rymmas inom verksamheten. uppgifter och roll blir särskilt viktig när arbetsmarknaden viker och arbetslösheten stiger men också för de 50 000 personer som riskerar att bli utförsäkrade. Det göra det svårt att leva upp till avkastningskraven. Därför bör roll och syfte klargöras gentemot ägarens förväntningar på ökad effektivitet och avkastning. Vi anser att det behövs en översyn av de mål och krav som har. i (s)
mot · GX02A325 · 2009-10-02 00:00:00 — Snabba insatser för ungdomar vid arbetslöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snabba insatser för ungdomar vid arbetslöshet. har vi sett hur arbetslösheten stigit i hela landet. Allra mest har ungdomarna drabbats. Ungdomsarbetslösheten är och den tenderar att bli långvarig. Det är svårt för alla som mister sitt arbete, men den som är ung riskerar att inte ens komma in på arbetsmarknaden över huvud taget. Detta kan vara förödande för samhällsutvecklingen i stort men framförallt för den unge som saknar kontakt och samhörighet och social tillvaro. Det finns också många ungdomar som inte finns någonstans. De söker inga skolor, de är inte registrerade hos Arbetsförmedlingen, de bara flyter runt. har inte heller kommunen det uppföljningsansvar man tidigare hade. Därför är det viktigt att åtgärder sätts in snabbt när en ung står utan sysselsättning. Att som vänta innan den unge får någon som helst hjälp eller stöd från Arbetsförmedlingen är . Därför bör regeringen ompröva sina insatser för de arbetslösa ungdomarna och öka ambitionen till att en första kontakt ska vara etablerad inom och en insats bör vara påbörjad om behov av detta föreligger . i (s)
mot · GX02A326 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett förtydligande av a-kassereglerna så att de inte försvårar arbetslösas möjligheter att utöva idrott eller delta i annan ideell verksamhet. har fler och fler i vårt land drabbats av arbetslöshet. Efter att varit med i a-kassan och betalat sin avgift har det på flera håll uppdagats att den arbetslöse inte kan få ut sin ersättning på grund av sin fritidssysselsättning. Spelar man fotboll, är tränare eller på annat sätt är engagerad i exempelvis någon idrott görs bedömningen att man inte står till arbetsmarknadens förfogande. Detta på grund av kontrakt som upprättas mellan föreningen och tränaren eller spelaren. Det finns en inkomstgräns för bisyssla på som inte får överskridas, men tiden som bisysslan får uppta finns inte reglerad bara att personen måste anses kunna ta ett heltidsarbete. Att syssla med idrott eller annan ideell verksamhet på sin fritid kan och får inte vara ett hinder för att den arbetslöse ska få ut sin ersättning. Detta blir i så fall förödande för frivilligorganisationerna, den ideella sektorn, idrottsrörelsen, dess ledare och de aktiva. Då kan ingen som blir arbetslös fortsätta med en berikande sysselsättning och upprätthålla det sociala kontaktnät som ett medlemskap och exempelvis ett idrottsutövande innebär. i (s)
mot · GX02A327 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utbildningsbehoven inom vindkraftsbranschen. Det finns ett stort intresse för att öka andelen vindkraftsproducerad el i , och vi är många som arbetar för att det ska bli verklighet. Utbyggnaden av vindkraftsproducerad el beräknas skapa många arbetstillfällen i hela landet då nya företag startas med anknytning till branschen. Beräkningar som har gjort visar att det finns ett behov av att nyanställa ca 1000 personer . Expansionen av vindkraften skapar alltså stora möjligheter till företagande och nya arbetstillfällen i hela . För att möta behovet av utbildad personal föreslår vi att regeringen ser över möjligheterna för att skapa ekonomiskt utrymme för satsningar på KY och arbetsmarknadsutbildningar för industriell produktion av vindkraft. Var de ska placeras beslutas av Arbetsförmedlingen. Men i sydöstra finns kunskap och industritradition inom annan teknisk industri som kan vara lämplig som en bas för arbetsmarknadsutbildning.
mot · GX02A328 · 2009-10-05 00:00:00 — Arbetsmiljösatsning för att nedbringa ohälsotalen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell kraftsamling för minskad ohälsa i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att denna kraftsamling bör tydliggöra aktörernas gemensamma ansvar men också klargöra de rollfördelningar som ska gälla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över behoven av de som måste finnas för att nå nationell samling och utveckling i syfte att öka kunskapen om det goda arbetslivets betydelse för medborgarna. Det svenska arbetsmiljöarbetet har kraftfullt bromsats upp genom en rad åtgärder som menligt inverkat på arbetet. Det är fråga om nedläggning av , neddragningar inom , försämrade ekonomiska möjligheter för utbildning inom arbetsmiljöfrågor m.m. har ett stort antal arbetsplatsolyckor med dödlig utgång rapporterats. Från påtalas också att utredningsarbetet kring arbetsplatsolyckor sällan leder till lagföring trots att brott ansetts föreligga. De åtgärder som regeringen har vidtagit för att minimera kostnaderna för den totala ohälsan i samhället har inte utmynnat i åtgärder för att förebygga att ohälsa skapas på den svenska arbetsmarknaden. Tvärtom visar rapporter från fackliga organisationer och ansvariga myndigheter på ett omvänt förhållande. Den till arbetsmarknaden kopplade ohälsan tycks öka i takt med att neddragningar gjorts inom det förebyggande arbetet. Den förändrade arbetsmarknaden har också inneburit att kvinnors arbetsrelaterade ohälsa dramatiskt ökat. Konsekvenserna av denna förändring och utveckling har bara noterats utan att några mer genomgripande utredningar gjorts eller konsekvenser dragits. Inom ramen för nyföretagande finns ett stort behov av kompetensutveckling i arbetsmiljörelaterade frågor. Via exempelvis en nationell kompetensbank eller ett kan nystartade företag hämta kunskap om arbetsmiljöfrågor. Detta kan underlätta kompetensutvecklingen och även minimera risker för att bygga in arbetsmiljörelaterad ohälsa i nystartade företag. tillsyn sker nästan uteslutande genom föranmälda inspektioner. Möjligheterna till att göra oanmälda inspektioner finns men används, enligt , nästan inte alls. Inom ramen för att komma åt arbetsplatser och företag med bristande arbetsmiljö bör myndigheten i större utsträckning använda oanmälda inspektioner. Arbetsmiljöarbetet har långa traditioner på svensk arbetsmarknad. Såväl arbetsgivarnas organisationer, lokala arbetsgivare som fackliga organisationer på olika nivåer har tillsammans med staten tagit ett samlat ansvar för att minska olyckor och arbetssjukdomar på arbetsmarknaden. Detta har skett i nära samverkan och med ett gemensamt ekonomiskt ansvarstagande. Detta ansvarstagande måste utvecklas och inte som avvecklas. Konsekvenserna av den pågående utvecklingen tycks med gällande statistik vara förödande och för många individer livsavgörande. En nationell kraftsamling bör därför genomföras möjligt. i (s)
mot · GX02A329 · 2009-10-02 00:00:00 — Arbetsmarknadsstöd till ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmarknadsstöd till ideella organisationer. När det gäller frivilligorganisationer som exempelvis hjälper människor tillbaka till samhället ifrån droger och kriminalitet skulle samhället tjäna både mänskligt och ekonomiskt om man lade upp stödet till dessa annorlunda. Som det är nu får de ideella hjälporganisationerna som arbetar med exempelvis rehabilitering av kriminella och missbrukare och som via Arbetsförmedlingen har stöd med exempelvis lönebidrag och liknande ligga ute med lönen . Det är en enorm påfrestning för organisationen. kunde stötta den ideella föreningen direkt med första lönen och inte låta den ideella föreningen behöva ligga ute med den kostnaden för att sedan få bidraget i efterskott skulle det innebära att de brotts- och drogförebyggande organisationerna radikalt skulle ges möjlighet att utöka sitta arbete med rehabiliteringen av dessa personer. Föreningen i har ett tjugotal personer med arbetsmarknadsåtgärder och minst lika många ideella arbetande på daglig basis och en medlemskara på minst 500 personer. Föreningen är största enskilda lokalförening som hjälper frigivna interner till ett bättre liv. Arbetet och resultatet skulle enligt dem kunna mångdubblas om föreningen inte behövde ligga ute med den del av lönen som Arbetsförmedlingen ändå skall betala för personer som har arbetsmarknadsåtgärder. Om det skulle komma en ändrig skulle föreningen och andra föreningar kunna engagera stora krafter av människor som vill bryta sin kriminella livsstil och drogberoende och istället bli en resurs för samhället. Det är viktigt att se över samhällets stödsystem till ideella organisationer som arbetar med social ekonomi.
mot · GX02A336 · 2009-10-02 00:00:00 — Handikappade ungdomars möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att handikappade ungdomar bereds möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det angelägna i att samordna insatserna och att stora ansträngningar görs för att finna individuella och långsiktiga lösningar för att ge ungdomar med funktionshinder en meningsfull sysselsättning. Vi har genomlevt den djupaste lågkonjunkturen och finanskrisen . Regeringen har på många olika sätt arbetat för att dämpa lågkonjunkturens effekter, bl.a. genom utbildnings- och arbetsmarknadsinsatser. Den stora arbetslösheten bland ungdomar är den största utmaningen, då en ungdom utan sysselsättning kan mista såväl självförtroende som framtidstro. Det är därför av största vikt att följa upp de insatser som vidtagits och ha en beredskap för ytterligare insatser om de skulle vara otillräckliga. En ungdomsgrupp som har det allra svårast att komma ut på arbetsmarknaden, inte minst i lågkonjunkturtider, är de handikappade ungdomarna. Regeringen satsar ca på insatser för personer med funktionsnedsättning, med Arbetsförmedlingen som sektorsansvarig. I denna summa inkluderas den andel av nystartsjobben som personer med funktionsnedsättning har fått. Detta är givetvis bra, tillsammans med den extra miljard som anslagits till lönebidrags- och Samhallsanställningar. Det strategiska stödet för funktionsnedsatta samt rehabilitering i jobb- och utvecklingsgarantin för personer med funktionsnedsättning kommer också att vara ett stöd för många. Det är emellertid oerhört angeläget att samordna insatserna samt att stora ansträngningar görs för att finna individuella och långsiktiga lösningar för att ge dessa ungdomar en meningsfull sysselsättning. För kortvariga insatser och anställningar kan för många ungdomar med funktionshinder skapa oro och ångest. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02A338 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa Arbetsdomstolen. Arbetsdomstolen (AD) är otidsenlig. Det finns ingen rättssäkerhet för den som är oorganiserad. Med tanke på att fyra av AD:s sju medlemmar tillsätts av fack och arbetsgivarorganisationer så har domstolen ett intresse av att slå vakt om kollektivavtalen. Organisationerna får vara både lagstiftare, vittnen och domare. Domstolens sammansättning gör att det finns stor risk för jäv. Av liknande skäl har tidigare Bostadsdomstolen fått avskaffas. Parallellerna är uppenbara. AD prövar alla tvister, också diskrimineringstvister på arbetsmarknaden. Ett organ som fack och arbetsgivare har avgörande inflytande över är inte rätt plats att avgöra diskrimineringsmål. Jag anser att detta problem enklast löses genom att AD avskaffas. De mål AD prövar bör föras över till de allmänna domstolarna, där ett förlorat mål kan överklagas. Det skulle också betyda att lagstiftningen tolkas och moderniseras på samma sätt som andra lagar. Detta skulle också förändra medborgarnas syn på diskrimineringsbrott. Arbetsdomstolen bör alltså, i likhet med övriga specialdomstolar, avskaffas.
mot · GX02A339 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällsinsats och användandet av samhällets resurser. I samband med att en av de djupaste lågkonjunkturerna har svept över landet och världen, har många personer fått lämna sina anställningar. Driftiga, kompetenta människor har passiviserats och uppbär istället helt eller delvis samhällsstöd för att klara sin försörjning. Det är väl känt att många far illa under sådana omständigheter. Sysslolösheten och att hamna utanför arbetsgemenskapen påverkar individen negativt och kan orsaka psykisk stress. ökar arbetsbelastningen på kvarvarande anställda. Det blir omöjligt att hinna med alla arbetsuppgifter och otillfredsställelsen blir hög. Också de som inte är direkt berörda reagerar. Diskussionerna blir ofta särskilt påtagliga då vi ser att verksamheter inom kommuner försämras såsom att äldre inte kommer ut, barn inte får tillräcklig tillsyn på skolrasterna, grönytor läggs för fäfot m.m. en del av guldkanten i omsorgen med hjälp av ideella krafter, vilket är mycket positivt. Däremot är det färre som väljer att arbeta ideellt och ideella krafter är heller inget som ett samhälle kan förlita sig på, även om de har ett oerhört värde i sig. Samhället måste därför också se på kompletterande lösningar, inte minst med tanke på den demografiska utveckling som väntar. Likt många andra länder står inför stora demografiska utmaningar. Färre föds och vi lever allt längre, vilket gör att färre yrkesverksamma ska försörja en växande skara äldre. Den s.k. försörjningskvoten som redovisar hur många det finns () i förhållande till icke yrkesverksamma (20 och ), visar att det är 100 yrkesverksamma som försörjer 70 icke yrkesverksamma. Prognoserna visar vidare att det kommer att vara 88 personer som ska försörjas av samma 100 yrkesverksamma. Om vi därtill lägger andra fakta som att etableringsåldern för unga svenskar är förstår vi att läget är prekärt. Det här kommer att ställa stora krav på samhället och hur vi använder våra resurser. Om samhället skulle kunna använda sina samlade resurser bättre, t.ex. genom att tidigt ordinera friställda någon dags samhällsinsats av arbetslöshet eller liknande, skulle både friställda och samhället totalt må mycket bättre. Insatsen skulle inte nödvändigtvis betinga någon extra ersättning, utan den bärande idén är att alla invånare som har möjlighet ska bidra till den guldkant i tillvaron som vi alla vill att våra äldre, sjuka och barn ska ha. Den samhällsekonomiska nyttan av en reform skissad som ovan skulle bli stor och framför allt betyda mycket för alla parter. Eftersom samhället redan bär en stor del av kostnaden för den friställde skulle det gynnas av de insatser dessa gör på samma gång som det gynnar de personer som är i behov av extra hjälp. Dessutom kommer såväl den som gör insatsen som den som får glädje av den att må väl av det. En viktig del är att insatsverksamheten ska börja efter det att personen har blivit sysslolös och att detta då kan varvas med jobbsökeri. Delaktigheten skapar ett vinnavinna-förhållande, minskar utanförskapet och har på så sätt ett stort värde för alla parter.
mot · GX02A340 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personer med funktionsnedsättning och arbetsmarknaden. Regeringen bedriver ett omfattande och viktigt arbete för att få in fler personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Det är mycket bra. Många attraktiva möjligheter finns nu för att locka presumtiva arbetstagare och arbetsgivare att bereda plats för fler som har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Trots alla möjligheter som finns är det dock få som tar steget och verkligen anställer personer med funktionsnedsättning. Dessvärre gäller det också offentligtägda arbetsplatser. Här måste mer kunna göras. I samhällsdebatten talas det ofta om vikten av mångfald. ratificerade FN:s internationella konvention för personer med funktionsnedsättning. Det var en viktig handling som också förpliktigar. I betänkandet där konventionen behandlades står följande att läsa: Konventionen tillför inte några nya rättigheter, utan är tillkommen för att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta mänskliga rättigheter. Ytterst är handikappolitiken en demokratifråga samhället måste byggas med insikten om att alla människor är lika mycket värda, har samma grundläggande behov och ska behandlas med samma respekt, att mångfald berikar och att varje människa med sin kunskap och erfarenhet är en tillgång för samhället. Handikapperspektivet bör därför lyftas fram i myndigheternas olika policydokument t.ex. i personalpolicy, mångfaldsplan och arbetsmiljöpolicy. Detta är tänkvärda ord som också borde resultera i att fler personer med funktionsnedsättningar kan få arbete. Undertecknad vill se att staten tar sitt ansvar som föredöme och utarbetar mål och policy för hur människor med nedsatt funktionsförmåga ska beredas plats på arbetsmarknaden.
mot · GX02A341 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sommarjobb. För många ungdomar som går i skolan och inte har några egna pengar är det viktigt att få ett sommarjobb. Att få ett sommarjobb är även viktigt för att få erfarenhet. Det är tydligt att den borgerliga regeringen har misslyckats totalt med att ge ungdomar arbete. Ungdomsarbetslösheten är , högst i . Jag menar att det är viktigt att ungdomar får sommarjobb. Om den borgerliga regeringen menar någonting med sina löften om jobb, borde den se till att ungdomar som verkligen vill jobba kan göra det.
mot · GX02A342 · 2009-10-05 00:00:00 — Sjuka och lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av lagen om anställningsskydd och sjukskrivna. Vi har fått ett allt hårdare klimat i dagens arbetsliv. Alltför många personer som har en begränsad arbetsförmåga kläms ut i öppen arbetslöshet. Förloppet för den enskilde startar ofta med en kort tids sjukdom. De rehabiliterande insatserna sätts inte in. Ingen bryr sig. Med den sjukdomsbild som finns, kommer återkommande korta sjukfall och begynnande svårigheter att klara de vanliga arbetsuppgifterna, utan att någon på arbetsplatsen gör något för att hjälpa den person som har problem. Det utanförskap som den sjuke upplever blir allt tydligare och personen mår allt sämre. Det hela utmynnar i en längre sjukskrivning. förklarar arbetsgivaren att det inte finns något arbete hos honom för den sjukskrivne, utan arbetsgivaren har för avsikt att säga upp personen av personliga skäl. Vid de efterföljande förhandlingarna driver arbetsgivaren sin ståndpunkt och personen sägs upp. Vi anser att det är ett alltför vanligt händelseförlopp för många människor som fortfarande har en restarbetsförmåga. Vi anser därför att lagen om anställningsskydd bör ses över.
mot · GX02A343 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till a-kasseersättning vid tre fjärdedels sjukersättning. Det finns en stark strävan att alla ska erbjudas arbete utifrån sin arbetsförmåga. Därför har det blivit allt vanligare att människor beviljas sjukersättning på deltid som kombineras med arbete på den andra delen. Det är för många mycket viktigt att ha den möjligheten till fortsatt arbete med den stora sociala betydelse som det har. För personer som beviljats ¾ sjukersättning uppstår tyvärr ofta problem. De har svårt att hitta anställningar på och det är speciellt då de måste byta arbete. Om arbetet av någon anledning upphör har de svårt att tillsammans med Arbetsförmedlingen hitta ett nytt arbete. Personer som hamnar i den här situationen har trots att de tillhört en a-kassa inte rätt att få någon a-kasseersättning. Den regel som infördes är att de har rätt att få ett arbete på . Det här fungerar inte för de flesta eftersom inte anställer några och dessutom inte längre finns på många orter. Det kan inte vara så att personer med en liten restarbetsförmåga tvingas att pendla långa sträckor. Om vi verkligen menar något med att tillvarata restarbetsförmågan hos alla människor behöver reglerna för dem som har ¾ sjukersättning ses över i a-kassans regler.
mot · GX02A344 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningstrygghet vid upphandlingar. är en mycket stor del av kollektivtrafiken upphandlad. Upphandlingarna tenderar att bli allt längre och även större i omfattning. En vanlig situation är att busstrafiken för ett helt län upphandlas för en period av med ytterligare ett eller option. Den här utvecklingen skapar allt större problem för de anställda och deras fackliga organisationer. När en ny entreprenör vinner en sådan upphandling ställs alla anställda utan arbete och sägs upp på grund av arbetsbrist. Den nya entreprenören har ingen skyldighet att ta över personalen i en sådan här situation. Det som inträffar oftast vid sådana tillfällen är att den nya entreprenören väljer ut dem som de vill anställa och då blir de äldre ofta utan arbete. Vi anser att reglerna vid sådana här upphandlingar behöver ses över.