ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A423 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande åtgärder mot olyckor på arbetsplatser. Den positiva utvecklingen som haft på arbetsmiljöområdet har bromsats upp genom en rad åtgärder. Nedläggning av , minskade anslag till och försämrade ekonomiska möjligheter för utbildning har försämrat det förebyggande arbetet. Antalet arbetsplatsolyckor och olycksfall med dödlig utgång är fortfarande väldigt höga i , och allvarliga olyckor och olyckstillbud sker . Men tillbud som anmäls som arbetsmiljöbrott leder dock sällan till åtal. Enligt leder av anmälda arbetsmiljöbrott till straffpåföljd. , som har till uppgift att kontrollera att arbetsmiljölagen följs, gör ofta egna utredningar och anmäler arbetsmiljöbrott till åklagare. Trots att verket har expertkunskap läggs av förundersökningar till åklagaren från verkets ner. Det är också stora skillnader mellan polisdistrikten om både rutiner och organisation när det gäller arbetsmiljöbrott. Det är inte acceptabelt. Ansvaret för att utreda allvarliga arbetsskador vilar på arbetsgivarna, åklagare, polis och . LO har haft regelbundna möten med företrädare för polis, åklagare och för att få till stånd en bättre tillämpning av arbetsmiljölagen men tyvärr går arbetet långsamt. Det räcker inte med att polis och åklagare förstår och sympatiserar med problembilden, det måste också till konkreta åtgärder för att vända den negativa utvecklingen. Arbetsplatsolyckor kan inte mötas med minskade resurser. är kunskapen om arbetsmiljöbrott dålig hos polisen. Fler poliser måste ha obligatorisk utbildning i dessa frågor. Regeringen och polisen måste dessutom prioritera arbetsmiljöbrotten. Det kan göras i regleringsbrev till polisen.
mot · GX02A425 · 2009-10-06 00:00:00 — Arbetstidsförkortning för föräldrar till barn med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för föräldrar till barn med funktionshinder att gå ned . Att vara förälder till ett barn med funktionshinder innebär ofta att man har många och omfattande kontakter med olika samhällsfunktioner. Det kan gälla sjukvården men även skolan och andra myndigheter för att se till att barnet ska ha så bra förutsättningar i livet som det är möjligt. Ett barn med funktionshinder har också stort behov av mycket stöd från föräldrarna för att klara vardagen på ett bra sätt. Kontakter med samhällets myndigheter måste i allmänhet ske . Det innebär att föräldrar till barn med funktionshinder ofta behöver ta ledigt från arbetet för att komma i kontakt med de tjänstemän som har som uppgift att vara till stöd och hjälp för familjen. Återkommande ledighet kan innebära problem både för den som begär ledigheten och för arbetsgivaren. En förälder till ett barn med funktionshinder behöver således ägna mycket tid åt det som andra föräldrar inte behöver. Detta stöd som barnet kräver omfattar oftast hela uppväxttiden och även tiden som vuxen. Det är därför angeläget att se över möjligheterna för föräldrar till barn med funktionshinder att gå ned .
mot · GX02A426 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen. Arbetarrörelsen har sedan sin begynnelse lagt en stor del av sin energi på att kämpa även för dem som saknar anställning. Där ingår en solidariskt finansierad försäkring som gör att även de som förlorar sin anställning kan behålla stora delar av sin inkomst så att man inte ska behöva gå från hus och hem eller tvingas oroa sig för sitt uppehälle. Efter de borgerliga partiernas valseger 2006 upphörde detta att gälla ersättningarna sänktes och medlemsavgifterna höjdes, vilket innebär att försäkringen inte längre gav det skydd den var ämnad för. blev hela arbetslöshetsförsäkringen överfinansierad och de pengar som kom in upphörde att gå till dem som drabbats av arbetslöshet och användes istället till slopade förmögenhetsskatter. bör därför tillkännage för regeringen att man bör se över möjligheterna att ha en arbetslöshetsförsäkring vars finansiering kan jämföras med modell. Därtill bör också regeringen se över regelverken för försäkringen, och verka för en återställning av ersättningsnivåerna. Arbetslöshetsförsäkringen ska även fortsättningsvis administreras av fackförbunden.
mot · GX02A427 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantaget från turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd, som innebär att den som är sist anställd är den som får sluta först vid uppsägningar om parterna inte avtalat om annat, är till för att säkerställa att uppsägningar sker på saklig grund. De hindrar arbetsgivare från att säga upp människor på godtyckliga grunder. Avsikten är att anställda inte ska kunna bli uppsagda för att de exempelvis är fackligt aktiva, blir sjuka, för att de väntar barn eller av andra skäl som inte kan motiveras sakligt. Det finns möjligheter för arbetsgivare och fack att komma överens om undantag från turordningsreglerna, som gör att arbetsgivare kan behålla nyckelpersoner och nödvändig kompetens. Avgörande är att arbetsgivaren vid neddragningar inte ensam kan bestämma vilka som ska vara kvar och vilka som ska sägas upp. Den rätt som införts för företag med färre än tio anställda att undanta två personer från turordningsreglerna innebär att anställda på små företag i praktiken inte längre omfattas av skyddet mot godtyckliga uppsägningar. Möjligheten till undantagen kan missbrukas av arbetsgivare som vill göra sig av med anställda utan att det finns saklig grund för uppsägning. Möjligheten till undantag från turordningsreglerna bör därför tas bort.
mot · GX02A428 · 2009-10-02 00:00:00 — Förbättrat skydd mot diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta krav mot diskriminering. ersattes jämställdhetslagen med en ny samlad diskrimineringslag, vilket har medfört att möjligheterna att arbeta mot diskriminering på grund av kön har minskat. I enlighet med jämställdhetslagen skulle en jämställdhetsplan göras hos företag med fler än tio anställda. Arbetsgivarna var skyldiga att göra en lönekartläggning för att komma tillrätta med omotiverade löneskillnader. Den nya diskrimineringslagen innebär att det räcker att göra en jämställdhetsplan och en lönekartläggning och endast för företag med fler än 25 anställda. Det innebär att ungefär en miljon arbetstagare, som arbetar på en arbetsplats med färre än 25 arbetstagare, inte får tillräckliga verktyg för att arbeta med jämställdhet. Ett aktivt arbete mot diskriminering riskerar med den nya lagen att bytas ut mot en skrivbordsprodukt . Jämställdhetspolitiken tar därmed stora kliv bakåt i utvecklingen. Därför bör en ändring ske i diskrimineringslagen så att man återinför kravet på en jämställdhetsplan och lönekartläggning för företag med fler än tio anställda . i (s)
mot · GX02A429 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskrimineringslagen. Likabehandlingsprincipen är befäst i den svenska grundlagen och det är också denna princip som är rådande i diskrimineringslagen. Alla människor skall ha samma rättigheter oavsett kön. Diskrimineringslagen är av stor betydelse för att förhindra just diskriminering och måste följas. Verkligheten visar dock stora brister i efterlevnad och det brister även i tillsynen av att lagen efterlevs. För att inte lagen skall bli uddlös krävs ökad tillsyn för att lagen skall efterlevas och att arbetsgivaren vidtar åtgärder för att förhindra könsbetingade löneskillnader. har arbetsgivaren på sig att åtgärda könsbetingade löneskillnader. Detta är och bör i lagen i 11 § ändras till . De försämringar som den borgerliga regeringen genomfört vad gäller jämställdhetsplaner och lönekartläggning oavsett om företaget är litet eller stort måste återställas.
mot · GX02A430 · 2009-10-02 00:00:00 — Förtroendevaldas rätt till arbetslöshetsersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtroendevaldas rätt till arbetslöshetsersättning. En av grundpelarna i svensk demokrati är att människor engagerar sig i samhällsfrågor fackligt och politiskt. Att bli utsedd av medborgare till ett förtroendeuppdrag är bland de finaste man kan få. Därför måste alla ges förutsättningar att kunna ta emot ett förtroendeuppdrag. En viktig förutsättning är att de förtroendevalda inte förlorar ekonomiskt för sitt engagemang. Så har blivit fallet med de förändringar i arbetslöshetsersättningen som regeringen har genomfört. De nya reglerna innebär att människor med förtroendeuppdrag riskerar att gå miste om a-kasseersättning den dag han/hon blir arbetslös. Politiska uppdrag som utgör av en heltid och fackligt arbete på avdelningsnivå utanför den egna arbetsplatsen jämställs inte med förvärvsarbete. Skulle exempelvis en person som jobbar på sitt ordinarie jobb, med facklig verksamhet utanför den egna arbetsplatsen och med politiska uppdrag bli arbetslös skulle personen ifråga i det närmaste stå helt utan försörjning på grund av att endast de som personen har jobbat på sitt ordinarie arbete är a-kassegrundande. Detta är ur ett demokratiskt perspektiv oacceptabelt. Systemet innebär stora begränsningar för människor i arbetsför ålder att engagera sig fackligt och politiskt. Därför måste frånvaro från anställningen som är kopplad till ett förtroendeuppdrag jämställas med förvärvsarbete i arbetslöshetsförsäkringen.
mot · GX02A431 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbetalning av aktivitetsstöd. har arbetssökande som fått aktivitetsstöd när de har deltagit i arbetsmarknadspolitiska program inte förbrukat sina dagar med a-kassa, men enligt nuvarande regler räknas dagar med aktivitetsstöd in i den långa ersättningsperioden för a-kassan. Aktivitetsstödet ska som tidigare betalas ut av , men alla uppgifter om nivån på ersättningen och hur många ersättningsdagar som finns kvar ska komma från a-kassorna. Det kommer att ställa stora krav på informationsutbytet mellan a-kassorna och . För ersättningstagarna skulle det bli bättre om a-kassorna hade ett samlat grepp om arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet. Då skulle det gå snabbare att få korrekta beslut vid byte av aktivitet och man skulle slippa vända sig till två olika institutioner. En överflyttning av utbetalningen till a-kassorna skulle också minska risken för felaktiga utbetalningar. Resurserna skulle utnyttjas bättre, det skulle bli mer kostnadseffektivt och underlätta för a-kassornas handläggare om a-kassorna fick sköta utbetalningarna. är det a-kassorna som tar fram underlaget för ersättningsbeslut. Därför bör utbetalning av aktivitetsstöd överföras från till arbetslöshetskassorna.
mot · GX02A432 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur samhället kan stimulera korttidsutbildade till ökad kompetensutveckling. I lagen om arbetslöshetsförsäkring står att Ersättning inte lämnas till personer som deltar i utbildning. Den skrivningen kan tolkas som ett totalförbud för studier så länge man uppbär a-kassa, men texten kan också tolkas mer generöst. Det borde ligga i alla berördas intresse att den arbetssökande höjer sin kompetens genom att bedriva deltidsstudier. Arbetsförmedlingen borde stimulera till detta snarare än avråda eller i vissa fall förbjuda. Genom studier skulle den arbetslöse bli attraktivare på arbetsmarknaden och kunna minska sin tid utanför arbetsmarknaden. På samma vis som det är möjligt att bedriva deltidsstudier vid sidan av ett heltidsarbete bör problematiken uppmärksammas vad gäller studier och a-kassan. En grundförutsättning för detta måste naturligtvis vara att den arbetslöse uppfyller kraven på aktivt arbetssökande och är beredd att ta arbete så fort en möjlighet ges. Globaliseringen har medfört konsekvenser på arbetsmarknaden. kan man profilera sig med underbetald arbetskraft eller med kompetent arbetskraft; kan detta bli skillnaden mellan och i-länder. tjänar på att ha kompetent arbetskraft. Frågan om hur samhället ska stimulera korttidsutbildade till ökad kompetensutveckling behöver ses över.
mot · GX02A433 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företrädesrätt till återanställning enligt lagen om anställningsskydd. Det arbetsmarknadspolitiska läget, som befinner sig i, med en snabbt stigande arbetslöshet, varsel och uppsägningar gör att frågan om företrädesrätten för återanställning är högaktuell. Vi har återigen kunnat se att arbetsgivarna brister i tillämpningen genom att exempelvis använda bemanningsföretag som buffert för att klara återanställningsrätten. Företrädesrätten till återanställning enligt lagen om anställningsskydd är av stor vikt för att säkerställa rättsäkerhet och trygghet i anställningen. Den är ett viktigt instrument i skapandet av ett hållbart och mer jämlikt arbetsliv där diskriminering motverkas. Regeln som formuleras i lagens 25 § säger att arbetstagare som sagts upp på grund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning i den verksamhet där de tidigare varit sysselsatta, förutsatt att anställningen varat och att arbetstagaren har de rätta kvalifikationerna. Regeln omfattar också visstidsanställda som på grund av arbetsbrist inte har fått fortsatt anställning. Bakgrunden är arbetsgivarnas makt att definiera när arbetsbrist föreligger och därmed också deras makt att avgöra när grund för att säga upp anställda finns. Företrädesrätten till återanställning är därför ett viktigt verktyg mot oseriösa arbetsgivare som vill säga upp anställda enbart i syfte att byta ut människor. Den bidrar till att förhindra diskriminering och skapar dessutom grund för demokrati och yttrandefrihet på arbetsplatsen. Otrygga anställningar leder ofta till att människor tystnar och inte vågar kritisera eller diskutera arbetsplatsfrågor. i Arbetsdomstolen föranleder dock frågan om regeln håller på att urholkas. I domstolens dom nr 72/07 konstateras till exempel att arbetsgivaren i fråga inte kringgått regeln om företräde till återanställning trots att 13 anställda sagts upp för att kort efter uppsägningstidens slut ersättas av tre anställda via ett bemanningsföretag. Detta skedde alltså för återanställning. Samtliga tre hörde i detta fall till den grupp som blivit uppsagda, men två av dessa tre personer hade inte varit anställda för att kunna erhålla återanställning enligt 25 § i lagen om anställningsskydd om bolaget i stället för att hyra in arbetskraft hade visstidsanställt för den period det handlade om. Andra av de uppsagda hade alltså haft företrädesrätt till jobben. Arbetsdomstolen accepterar dock bolagets argument om anlitande av bemanningsföretag som en mer företagsekonomiskt riktig lösning vid tillfälliga arbetstoppar, och på så vis accepteras detta sätt att kringgå den viktiga regeln. Arbetsdomstolens utslag och hur arbetsgivarna tillämpar lagstiftningen gör det angeläget att se över och stärka lagen om företrädesrätt till återanställning. Detta bör ske så att anställningsskyddet bevaras så att arbetsgivare inte kan säga upp personal för att ta in ersättare via bemanningsföretag för återanställning. i (s) i (s)
mot · GX02A434 · 2009-10-05 00:00:00 — för före detta missbrukare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att skapa en specialiserad arbetsförmedling riktad till f.d. missbrukare. En majoritet av tidigare missbrukare av narkotika och alkohol har även efter en lyckad behandling för sitt missbruk svårt att få jobb genom den vanliga arbetsförmedlingen. Många inom bland annat missbrukarvården säger att en av de viktigaste anledningarna till detta är att den vanliga arbetsförmedlingen saknar den kompetens och den insyn i problematiken som finns kring före detta missbrukare. Ett antal projekt drivs , till exempel Kramimoa som är ett samarbetsprojekt mellan bland annat arbetsförmedling, kriminalvård och socialtjänst. Kramimoa syftar till att underlätta för före detta missbrukare att gå mot egen försörjning. Ett upplevt problem är dock att Arbetsförmedlingen saknar den mer akademiska kompetens som kan behövas i arbetet med före detta missbrukare. Därför bör Arbetsförmedlingens organisation ses över för att på bästa sätt ges möjlighet att specialisera sitt samarbete i en särskild arbetsförmedling för missbrukare, med socialtjänst, kriminalvård och andra organisationer och myndigheter.
mot · GX02A436 · 2009-10-01 00:00:00 — Turordningsreglerna för mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla turordningsreglerna för företag med färre än tio anställda. införde riksdag möjligheten att undanta två personer i turordningsreglerna. Syftet var att underlätta för de mindre företagen att behålla nyckelpersoner vid de tillfällen då det lilla företaget behövde minska sin personalstyrka. Dessvärre har detta lilla undantag i turordningsreglerna kritiserats från fackligt håll. Verkligheten visar att undantaget har bidragit till att de mindre företagen vågar nyanställa medarbetare, ofta med kompetenshöjande kunskaper och erfarenheter, som inte riskerar att förloras om företaget tvingas dra ned. Möjligheten för undantag i turordningen är strategiskt viktig för småföretagen. Rätten till avsteg från turordningen ökar viljan och möjligheten att anställa personer som kan tillföra verksamheten tillväxthöjande kompetens och behålla den kompetens som redan finns i företag. Detta är till gagn för både de mindre företagen och samhällsekonomin som helhet. Utifrån tidigare beslut om undantag från turordningsreglerna är det nu rimligt att gå vidare och införa fri turordning utifrån småföretagens behov. Fri turordning behövs för att stimulera mindre företag med högst tio anställda att växa och anställa mer personal utan risk eller rädsla för att en framtida neddragning av verksamheten ska äventyra företagets fortlevnad. Därför bör turordningsreglerna tas bort för dessa företag. Genom fri turordning ges de små företagen ökad konkurrenskraft, som samhällsekonomin ges bättre förutsättningar för ökad tillväxt. Om turordningsreglerna för mindre företag avvecklas minskar rädslan för problem med anpassning av personalstyrkan.
mot · GX02A437 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syftet att höja pensionsåldern men också utreda hur äldres arbetskraft bättre kan tas till vara. ökade medellivslängden i från 37 till hela . 2008 blir många svenska kvinnor uppemot , och även bland männen finner vi flertalet som passerar 80-årsstrecket. Tillgången på bättre föda, minskad barna- och mödradödlighet, medicinska, ekonomiska och sociala framgångar har tillsammans varit faktorer som bidragit till denna höjda medellivslängd. När den allmänna folkpensionen infördes var pensionsåldern i och medellivslängden . Enligt skulle minst hälften av alla svenskar vara tvungna att arbeta till för att trygga vår välfärd. Höjd pensionsålder diskuteras i många europeiska länder, men har haft svårt att få genomslag i debatten, trots att syftar till att höja produktiviteten i vår ekonomi. Utmaningarna är många på vår egen europeiska kontinent. senaste befolkningsprognos visar att det enbart kommer att finnas två yrkesarbetande för varje pensionär i EU jämfört med . Kalla fakta är att befolkning minskar. Andelen äldre blir fler och andelen individer i arbetsför ålder minskar. Med denna takt på utvecklingen kommer välfärdssystemen att sättas under hårt tryck och pensioner, hälso- och sjukvård kommer att bli svårare att hålla på samma nivå. Därför måste vi våga börja prata om att höjd pensionsålder mycket väl skulle kunna vara ett verkningsfullt instrument för att ge pensionärerna en bättre levnadsstandard och dessutom för framtiden kunna underlätta vården och omsorgens finansiering. Incitamenten för att fler arbetar längre måste uppmuntras. En tänkbar lösning är en höjd pensionsålder från till . Detta bör utredas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02A438 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska skillnader mellan män och kvinnor. I råder ingen jämställdhet . Kvinnor som grupp är utsatt för en systematisk diskriminering. Jobbskatteavdragen har hjälpt till att snedfördela jämställdheten genom att gynna män i större utsträckning än kvinnor. Bolagsstyrelser är överrepresenterade av män, och det är fortfarande kvinnorna som sköter majoriteten av hushållsarbetet. Att de ekonomiska villkoren ska vara lika för kvinnor och män är en förutsättning för att vi ska kunna nå ett jämställt samhälle. Som det ser ut faller det övergripande jämställdhetsmålet samman. En anledning till detta är den rådande skattepolitiken som gynnar dem som tjänar mest, vilket män i större utsträckning än kvinnor gör. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter till avlönat arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Alla människor har rätt att kunna försörja sig och vara ekonomiskt oberoende oavsett kön. Detta är en elementär förutsättning för ett lands utveckling. Eftersom ojämställdhet strider mot grundläggande demokratiska principer har samhället en skyldighet att målinriktat angripa och förändra de strukturer som skapar olika och orättvisa villkor mellan män och kvinnor. Det är också ett samhällsekonomiskt resursslöseri att inte kvinnor deltar på lika villkor som män på alla nivåer inom alla samhällsområden.
mot · GX02A439 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mansgrupper som en viktig del av jämställdhetsarbetet. har allt fler män uttryckt en vilja att förändra den genusordning som säger att män är överordnade kvinnor. Allt fler män inser att de själva skulle dra nytta av att slippa den inlåsning i förväntade mönster som rådande föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt ofta medför. Mansgrupper har bildats på olika håll i landet. Piteåuppropet är ett exempel, Män för jämställdhet och Manligt nätverk för kvinnofrid i är andra. Det finns också ett manligt nätverk i som arbetar mot mäns våld mot kvinnor. Många enskilda män ställer sig frågan hur just de ska kunna bidra till en förändring av rådande strukturer. Många kvinnoorganisationer understryker vikten av samverkan med män och mansgrupper. Det är angeläget att stödja denna utveckling. Alltför länge har fokus legat på kvinnors beteende. Kvinnor måste ta för sig bättre, kvinnor måste kompetensutveckla sig så att de kan konkurrera med män på männens villkor. Så har det hetat. I själva verket är det männen som måste ändra sitt beteende och det är manssamhällets normer som måste brytas. Det kan endast ske om män medverkar. Som socialdemokrater har vi all anledning att ta fasta på och understödja den mansrörelse som är under framväxande. Vi bör i alla relevanta sammanhang understryka vikten av att män deltar i jämställdhetsarbetet. Vi anser därför att mansgrupper bör stödjas genom att deras arbete lyfts fram som en viktig del av jämställdhetsarbetet.