mot · GW02MJ17 · 2009-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat godkänner det mål för utsläppen i till 2020 som föreslås i motionen (4.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mål för insatser utomlands till 2020 (4.2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål (4.2.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att de internationella klimatförhandlingarna leder fram till bindande åtaganden för utsläppsminskningar (5.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de globala utsläppsminskningarnas omfattning (5.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tekniköverföring till utvecklingsländer (5.2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anpassning och finansiering (5.2.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskogning (5.2.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om agerande inom EU (5.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av EU:s klimatpolitik (5.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder och styrmedel (6.1). beslutar att klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) ska återinföras (6.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatt på förbränning av avfall (7.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade investeringar i klimatsmart infrastruktur (8.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om differentierad miljöbilsbeskattning (8.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterkonverteringsstöd (8.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kilometerskatt (8.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för snabbare planering (8.3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av (8.3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatanpassning av den samhällsekonomiska kalkylen (8.3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om differentiering av farledsavgifter (8.3.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska hamnar (8.3.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om luftfarten (8.3.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för livsmedelskedjans klimatpåverkan (11.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av ekonomiska styrmedel för att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan (11.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om exportsubventioner och dumpning av livsmedelsöverskott i länder i syd (11.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återföring av koldioxidskatten (11.2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biogasproduktion (11.2.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om huvudansvarig myndighet för klimatanpassningsåtgärder (12.1.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser till myndigheterna (12.1.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för miljöanalys (12.1.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om (12.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likställighetsprincipen (12.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skadeståndsansvar för kommuner (12.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande åtgärder (12.3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om (12.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omprövning av vattendomar (12.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad infiltrationsförmåga (12.7.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd av bebyggelse (12.7.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskapsunderlag för kommuner (12.7.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skogsbruket (12.7.4). 2En rödgrön klimat- och energipolitik jobb och framtidstro7 3.3Regeringens klimat- och energipolitik11 4.1.2Åtgärder för fler gröna jobb15 4.2.1Utsläppen i till 202016 4.2.2Mål för insatser utomlands till 202017 5.1Behovet av en ny internationell klimatregim18 5.2Sveriges agerande i de internationella klimatförhandlingarna19 5.3.1Sveriges agerande inom EU22 5.3.2Utveckling av EU:s klimat- och energipolitik24 6.2.1Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp)26 7.2.1Mål för andelen förnybar energi32 7.4.1Internationell elmarknad och utlandsförbindelser36 7.4.2Eldistribution och elmarknad i Sverige37 8.2Kommentar till regeringens förslag39 8.3.1Ökade investeringar i klimatsmart infrastruktur40 8.3.3Åtgärder för snabbare planering och byggande av grön infrastruktur43 8.3.4Klimatanpassa den samhällsekonomiska kalkylen44 9.2.1Skärpta krav vid nybyggnation48 9.2.2Krav på energihushållning vid renovering48 9.2.3Förstärkt energirådgivning till hushåll och företag49 9.2.4Investeringsstöd för klimatsmarta lösningar49 10.2.1Fungerande energimarknader med konkurrenskraftiga priser52 10.2.2Investera i ny teknik53 11.2.2Användning av fossila bränslen58 12Anpassning till ett förändrat klimat60 2En rödgrön klimat- och energipolitik jobb och framtidstro Temperaturen på jorden stiger. Sedan industrialiseringen påbörjades har medeltemperaturen stigit med ungefär tre fjärdedels grad. Den ökade värmen förändrar våra livsbetingelser. De tropiska stormarna blir kraftigare. Om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att leda till allvarliga konsekvenser både för människan och det övriga livet på jorden. Eftersom klimatet på jorden är en fråga som berör hela mänskligheten, måste hela mänskligheten ta sitt ansvar för att lösa den. Detta innebär att ambitiösa internationella överenskommelser måste slutas. Men det innebär också att varje region, varje land och varje individ har ett ansvar för att bidra till en mer klimatvänlig livsstil. I synnerhet så måste den industrialiserade världen ha förståelse för utvecklingsländernas vilja och ambition att moderniseras och bidra med kunnande och stöd så att tillväxten i dessa länder kan ske utan att klimatet tar skada. har goda förutsättningar för att visa vägen i klimatpolitiken. Vi är ett rikt land, som redan har visat att det går att kombinera ett högt ekonomiskt välstånd med minskade koldioxidutsläpp. Men om ska vara ett föredöme krävs det politisk handlingskraft. Därför är det beklagligt att den borgerliga regeringen har minskat ambitionerna jämfört med Klimatberedningen (se avsnitt Regeringens klimatpolitik). Vi vill i stället öka ambitionerna. Utsläppen i den icke-handlande sektorn i ska minska till 20201, vilket är högre än regeringen. Dessutom ska bidra till minskade utsläpp utomlands med ytterligare 13 procent2. Det är lika mycket som regeringen. Skillnaden är dock att regeringen vill genomföra en del satsningar i rika industriländer, som , medan vi i det rödgröna samarbetet vill rikta satsningarna till tredje världen. som vi har att hantera klimathotet har vårt ekonomiska system drabbats av en allvarlig finansiell kris. Detta har fått en del att vilja vänta med klimatåtgärderna. Det är ingen hållbar slutsats. En politik för ett bättre klimat är inte skadlig för ekonomin tvärtom. Genom klimatinvesteringar kan vi bidra till fler jobb i och på så sätt bidra till att hantera den akuta ekonomiska krisen. Även på lång sikt finns det fördelar med en väl utformad klimat- och energipolitik. Om svenska företag först utvecklar den fossilfria teknik som hela världen kommer att efterfråga framöver, har företagen goda förutsättningar att stärka sin internationella konkurrenskraft. Om företagen redan nu investerar i energieffektivare teknik vinner de kostnadsfördelar gentemot sina konkurrenter. Utformar vi stödet till den svenska industrins omvandling på rätt sätt innebär omställningen inte enbart en kostnad utan också en möjlighet till framtida arbetstillfällen och vinster. Klimat- och jobbpolitik går hand i hand med varandra. I denna motion presenteras exempel på åtgärder som bidrar till att nå de mål vi har för en hållbar och jobbinriktad klimat- och energipolitik, bland annat: Öka kapaciteten på järnväg . Genomföra ett branschprogram med vindkraftsindustrin. Öka stödet till miljöteknikexport. Starta en riskkapitalfond som ska kunna främja investeringar i framtida och växande miljöteknikföretag. Återinföra de framgångsrika klimatinvesteringsprogrammen (Klimp). För att klara målen kommer det emellertid att krävas fler åtgärder framöver. Detta gäller även för regeringen. Denna gemensamma motion lägger en fast grund med tydliga och ambitiösa mål och åtgärdsförslag för ett fortsatt arbete att tillsammans utveckla en rödgrön klimat- och energipolitik. Vid sidan av den gemensamma motionen kommer de enskilda partierna att presentera egna motioner med kompletterande förslag. En del förslag kommer även där att vara gemensamma för de tre partierna, men på grund av sin detaljeringsnivå återfinns de inte i denna mer övergripande motion. Andra förslag kommer att vara partiernas egna. Dessa kommer att fungera som utgångspunkt för vårt fortsatta arbete att vidareutveckla hållbar och jobbinriktad klimat- och energipolitik. På detta sätt för vi fram en tydlig gemensam inriktning tillsammans med ett flertal idéer och åtgärdsförslag som kan bidra till att lösa klimatutmaningen. Alternativet, att sänka ambitionen på grund av brist på idéer och vilja som regeringen gör, är fel väg att gå. Klimatutmaningen löses inte med passivitet och tomma ord, utan med politisk vilja. De till rapporterade växthusgasutsläppen minskade . Enligt preliminära uppskattningar kan minskningen ha varit . Fördelningen på sektorer och gaser framgår av tabell 1. Historiska och prognostiserade utsläpp av växthusgaser Bostäder o service m.m.3 Källa: Prognos från och till kontrollstation 2008 samt rapporter till . De största minskningarna har skett inom sektorn Bostäder och service, med . Utsläppen har också minskat inom Jordbruk, Avfall och Övrig energi. De största utsläppsökningarna noteras inom El- och värmeproduktion, Inrikes transporter och Industri. som de rapporterade utsläppen inom klimatkonventionen minskat, har dock utsläppen från bunkring av utrikes flyg och sjöfart ökat kraftigt. Om dessa läggs till, har utsläpp varit i stort sett oförändrade . Enligt prognosen till kontrollstation 2008, som var ett så kallat business-as-usual-scenario, väntades de totala utsläppen inom klimatkonventionen åter öka något i förhållande till 2005, för att 2020 ligga års nivå. De största absoluta ökningarna förutsågs inom de sektorer som ingår i de verksamheter som ingår i EU:s system med utsläppshandel, framför allt energisektorn och tung industri. Ökningar prognostiserades också inom transportsektorn, framför allt i lastbilssektorn. Den främsta anledningen till ökningen är fortsatt ekonomisk tillväxt, som inte helt kompenseras av minskade utsläpp till följd av miljöeffektivare teknik. Det krävs alltså kraftiga politiska åtgärder för att bryta dessa ökningstrender. Fortsatta minskningar av utsläppen förutsågs inom bostads-, jordbruks- och avfallssektorerna. Bunkringen för utrikes sjöfart och flyg förutsågs fortsätta att öka kraftigt. förutsågs nettoupptagen av växthusgaser från markanvändningen öka. Denna post är dock fortfarande ganska svårberäknad och osäker. Utvecklingen av klimatutsläppen är nära sammankopplad med hur energianvändningen i utvecklas. Den totala energianvändningen i ökar mycket långsamt trots en kraftig ekonomisk tillväxt , och trenden väntas fortsätta. sker en övergång till större andelar förnybar energi. Utvecklingen av energianvändning och energitillförsel beskrivs närmare i energiavsnittet, senare i motionen. Energifrågorna har varit i politikens centrum under . Det är naturligt. Sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Våra tre partier vill ha en bred överenskommelse över blockgränsen om klimat- och energipolitiken. Investeringar i både tillverkningsindustrin och energisektorn underlättas om det finns en säkerhet om de framtida spelreglerna. Den borgerliga regeringen visade dock under de genomförda energisamtalen att den inte var beredd till en sådan bred överenskommelse. När de fyra borgerliga partierna till slut blev överens med varandra våndor hade de inte kraft att kompromissa med oss och ta ansvar för landet. De orkade inte ens lägga ett bud och försöka förhandla. I stället avbröt de ensidigt samtalen med ambitionen att göra energifrågan till en valfråga i nästa riksdagsval. Det var samma agerande som vi såg i samband med Klimatberedningens arbete . Då gick också all kraft åt till interna förhandlingar mellan oeniga borgerliga partier, och det fanns ingen öppning för en bred överenskommelse. Det är dags att titta sakligt på energifrågorna. Mot regeringens osäkra interna energiöverenskommelse ställer vi en långsiktig energipolitik baserad på energieffektivisering, en säker utbyggnad av förnybara energikällor och goda villkor för den elintensiva industrin. En sådan långsiktig politik är vad behöver i dagens ekonomiska krisläge. En satsning på förnybar energi och en ambitiös klimatpolitik behövs för att skapa jobb i . I rådande ekonomiska kris är regeringens strategi mycket kortsiktig och skadlig för svensk industri. Vi håller med de industriföreträdare som konstaterade att det var ett svek från regeringen att inte ge samtalen den tid de förtjänade. Våra tre partier är angelägna om en bred energiöverenskommelse. Om vi får väljarnas förtroende i nästa val, avser vi att bjuda in till nya energisamtal för att arbeta fram ett brett förankrat och hållbart beslut om den svenska energipolitiken. 3.3Regeringens klimat- och energipolitik Regeringen har tagit på sig att formulera sin klimat- och energipolitik. När den nu lämnat sitt förslag till kan vi i de rödgröna partierna konstatera att den med konstens alla regler försöker få det att se ut som att klimatambitioner höjs när de i själva verket sänks. Regeringen hävdar att dess förslag på klimatmål, 40 procents minskning i den icke-handlande sektorn, är mer ambitiöst än tidigare föreslagna mål. Det är inget hederligt sätt att presentera sin politik på. föreslagna mål har nämligen utgått ifrån totala utsläpp, såväl den handlande som den icke-handlande sektorn. Regeringen sätter sitt nya mål endast ifrån den icke-handlande sektorn. En minskning på i förhållande till de totala utsläppen, som vi i de rödgröna partierna föreslog i Klimatberedningen, ger en utsläppsminskning på koldioxidekvivalenter. Regeringens 40 procents mål inom den icke-handlande sektorn ger en utsläppsminskning på endast koldioxidekvivalenter. Regeringens ambitionssänkning är så mycket mer anmärkningsvärd som endast fyra remissinstanser ville ha ett lägre mål än Klimatberedningen. Den absoluta huvuddelen av remissinstanserna ansåg att målet borde vara detsamma eller högre. Regeringens mål kommer inte att leda till den klimatomställning behöver för miljöns och jobbens skull. Nästan hälften av dessa är dessutom redan genomförda genom tidigare regeringars beslut, är beslut från EU och hela ska göras i andra länder. Den borgerliga regeringen har varit starkt drivande för att EU:s utsläppsminskningar ska få ske i andra länder och att EU-länderna sedan skulle få tillgodoräkna sig dessa minskningar såsom sina egna. Detta är en kursändring gentemot tidigare hållning, att vara ambitiös på hemmaplan och därutöver göra insatser internationellt. Konsekvensen av regeringens agerande är att goda anseende i miljöfrågor allvarligt riskeras och att vi går miste om nödvändiga gröna investeringar för framtiden. På samma sätt urholkar regeringen åtgärderna för klimatomställning i . Trots att klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) har varit framgångsrikt och trots att en enig klimatberedning föreslog ett utvecklat investeringsprogram, har regeringen valt att avveckla Klimp. Enligt ledde Klimp, tillsammans med det tidigare investeringsprogrammet LIP, till minskade utsläpp av växthusgaser på koldioxidekvivalenter , varav Klimp har stått för ca och LIP för ca . Ett annat exempel på regeringens låga trovärdighet är när den helt struntar i EU:s ambitiösa mål om energieffektivisering. I stället har regeringen ställt upp ett nationellt mål som är identiskt med business-as-usual-scenario till 2020, vilket betyder att regeringens mål för energieffektivisering skulle ha nåtts även utan några nya styrmedel. Regeringens klimatpolitiska ambitioner på transportområdet begränsas i allt väsentligt till förändringar i beskattningen av vägtrafiken samt till reglering av utsläppsmängder för nya bilar. Avsaknaden av förslag när det gäller klimatinvesteringar i den fysiska infrastrukturen är total. Detta är mycket anmärkningsvärt. Ett av Klimatberedningens huvudbudskap är att en verkningsfull klimatpolitik måste innehålla en kombination av ekonomiska styrmedel och möjliggörande investeringar i framför allt järnvägsinfrastrukturen. För att få människor med sig i klimatarbetet krävs att höjda klimatskatter kombineras med ett ökat utbud av klimatsmarta sätt att förflytta sig. Genom att ensidigt bygga sin klimatpolitik på ekonomiska styrmedel hotas både klimatet och jobben. Därmed riskerar man att missa den potential för nya gröna jobb som finns inom svensk industri, exempelvis komponenter till transportmedelsindustrin. Regeringen vill öppna upp för att bygga tio nya kärnkraftverk. Detta riskerar att leda till att satsningar på förnybar energi uteblir. Dessutom öppnar regeringen upp för ökad användning av naturgas. Detta går stick i stäv mot vår föreställning om en hållbar utveckling för . Regeringens attityd till klimat- och energipolitiken visar att den inte förstått de möjligheter klimatomställningen innebär för . Vår syn präglas av insikten att de länder som först lämnar beroendet av växthusgaser bakom sig kommer att bli vinnare . Vi vill att ska visa vägen i klimatpolitiken. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Det är länder som som både har resurser att ställa om och dessutom släpper ut mer än många andra länder som främst behöver vidta åtgärder för att minska sina utsläpp. Genom att vara ledande i arbetet med att bryta oljeberoendet kan fungera som ett föredöme för andra. Vi vill skapa arbetstillfällen i genom aktiva klimatinvesteringar. Om svenska företag först utvecklar den fossilfria teknik som hela världen kommer att efterfråga framöver har företagen goda förutsättningar att stärka sin internationella konkurrenskraft. Om företagen redan nu investerar i energieffektivare teknik vinner de kostnadsfördelar gentemot sina konkurrenter. Utformar vi stödet till den svenska industrins omvandling på rätt sätt innebär omställningen inte enbart en kostnad utan också en möjlighet till framtida arbetstillfällen och vinster. Vi vill även skapa arbetstillfällen i genom investeringar i det svenska energisystemet. behöver en god tillgång till el med konkurrenskraftiga priser. Detta är inte minst av stor betydelse för sysselsättningen i den svenska elintensiva industrin. Investeringar i den svenska förnybara elproduktionen bidrar till att hålla upp sysselsättningen i det svåra ekonomiska läge landet befinner sig i. Vi vill att investeringarna i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen. En satsning på den förnybara elproduktionen i form av vind, bioenergi och solkraft är en viktig del av omställningen till ett hållbart samhälle. Vi vill ha en bred överenskommelse om klimat- och energipolitiken. Investeringar i både tillverkningsindustrin och energisektorn underlättas om det finns en säkerhet om de framtida spelreglerna. En sådan säkerhet förutsätter en blocköverskridande överenskommelse. Vi är beredda att medverka till en sådan överenskommelse. Vi är beredda att efter nästa val bjuda in till nya energisamtal för att arbeta fram ett brett förankrat och hållbart beslut om den svenska energipolitiken. Framtidens industri är starkt förknippad med ett långsiktigt miljötänkande. Om går före i omställningen till ett hållbart samhälle, kan våra företag bli ledande i att utveckla den teknik som världen efterfrågar i kampen mot klimatförändringarna. är vi mitt uppe i den djupaste ekonomiska krisen i modern tid. En del drar slutsatsen att detta borde leda till minskade ambitioner på klimatområdet. Vi delar inte den slutsatsen. Att investera i grön omställning kan snarare leda till fler jobb och vara en del av den ekonomiska återhämtningen, än något som hämmar den ekonomiska utvecklingen. Vi har bett () att beskriva miljösektorn i . Enligt () miljöräkenskaper ökar antalet företag i miljösektorn.8 har antalet arbetsställen inom sektorn ökat , omsättningen har ökat och exporten . var 73000 personer sysselsatta i miljösektorn. Tabell 2: Miljösektorn i 20032007 Omsättning (mnkr) Export (mnkr) Antal sysselsatta i miljösektorn Andel sysselsatta i miljösektorn Anm. *Data för sysselsättning saknas på grund av eftersläpning i statistiken. Källa: (). Förnybara energikällor är det miljöområde som är störst både vad gäller omsättning och export. var omsättningen 110miljarder kronor varav exporten stod för 13miljarder kronor. Förnybara energikällor står alltså för nästan hälften av hela miljösektorns omsättning och knappt en tredjedel av dess totala export (SCB 2008). sysselsatte miljöområdet förnybara energikällor drygt 14000 personer (tabell 3). Tabell 3: Antal sysselsatta efter miljöområde 20032006 Hållbart jordbruk och fiske Källa: (). Swentec har regeringens uppdrag att på nationell nivå utveckla en effektiv struktur som ska öka tillväxten för svensk miljöteknik. Swentecs och SCB sammanställer statistik för miljöteknikföretagen. Siffrorna för miljöteknikföretagen är en delmängd av uppgifterna i tabell 2 och 3. Swentecs och SCB:s statistik visar att svensk miljöteknikexport uppgick till 2007. Det motsvarar drygt en fjärdedel av sektorns totala omsättning på 114 miljarder. har tillväxten i sektorn varit stark. Miljöteknikföretagens omsättning har ökat med . Miljöteknikföretagen sysselsätter ca 40 000 människor i knappt 5 000 företag. 4.1.2Åtgärder för fler gröna jobb I flera av de rapporter som diskuterar tillväxtpotentialen inom miljösektorn framhålls att det krävs ett flertal insatser och åtgärder för att svenska företag ska kunna dra nytta av tillväxtpotentialen och skapa nya arbetstillfällen inom sektorn. Insatser som lyfts fram är satsningar på forskning och utveckling samt att den inhemska efterfrågan stimuleras så att små och medelstora företag kan växa och därmed klara av konkurrensen på den internationella marknaden (). Offentliga åtgärder på miljöteknikområdet kan också spela roll för tillväxten i företag inom sektorn (ITPS 2008, 2009), exempelvis satsningar på forskning. ITPS framhåller även vikten av tillgång till kapital (riskkapital, banklån eller offentlig finansiering) för nya och växande företag (ITPS 2008). Vi i det rödgröna samarbetet presenterar i denna motion förslag som innebär att vi ställer upp mer ambitiösa förslag för miljön än regeringen som vi investerar mer i gröna jobb: