mot · GX02T409 · 2009-10-02 00:00:00 — Kommunikation kring , och Roslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrade kommunikationer av bostads- och näringslivsskäl inom kommun. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att förbereda att får motorvägsstandard också på det vägavsnittet RosenkällaSöderhall. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av upprustning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på på sträckan RimboHallstavik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med stad se till att Förbifart väster om nuvarande omgående kan påbörjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av färjor drivna av för den bofasta befolkningen på öarna i skärgården i och andra kommuner där fasta landförbindelser saknas. De nordöstra delarna av , och här behandlas särskilt kommun som till ytan omfattar en tredjedel av hela , präglas liksom övriga delen av länet av stark befolkningstillväxt. ökade med 69670 invånare (2007: 65000), varav 31 750 () hamnade i (2007: 42procent). utgjorde befolkning av rikets folkmängd, 2009 är den över 20procent. är antalet invånare 2177000 i , med en beräknad ökning enligt på . har ökat med nära 47000 invånare. Om denna befolkning bosatt sig i en stad som ännu inte existerade , skulle den låt oss kalla den AB-staden nu vara 47:e största stad. De sex Roslagskommunerna har haft en ökande andel av denna befolkningsökning. Även om många förknippar med rekreation, sommar, semester och resor till och andra delar av från och , bör genast noteras att i i norra delen av kommunen ligger en av viktigaste industrier, med ett förädlingsvärde kring 5miljarder kronor, alltså nära /driftsdag. Den kris som 2008/09 drabbat pappersfabriken i med minskad personal från cirka 990 anställda till under 700 gör frågan om god infrastruktur i området än mer angelägen. Ser vi till den demografiska utvecklingen ser befolkningsökningen ut enligt nedan i , från i söder till i norr (korrigerat för kommungränsändringar /): Invånarantalet 1970, 1999, 2004 och 2006 avser respektive år, avser siffran (SCB:s befolkningsstatistik). Jämförelseprognosen kommer från (2002) och prognoserna 2015/bas och 2015/hög från regionplanekontor (2001) som i basalternativet bygger befolkningsökning i , i basalalternativet på 1300014000 fler invånare , i högalternativet ökningstakt på cirka 20000 fler invånare . , varmed avses perioden 20102015, kan befolkningsökningen komma att prognoser är alltid behäftade med osäkerhet andelsmässigt blir högre än de av den sammantagna befolkningsökningen i länet som kommit de sex Roslagskommunerna till del. Särskilt kan ökningen i de tre nordligaste kommunerna komma att bli andelsmässigt mycket större, i storleksordningen , i någon kommun kanske bortåt 20 procents tillväxt i förhållande till hela ökning. Tendensen är nämligen, jämfört med prognoserna , ökande. kan , och komma att öka med 3500045000 invånare, motsvarande en icke obetydlig svensk stad. Det säger sig självt att trafikvolymerna under dessa betingelser kommer att stiga dramatiskt. Det är därför nödvändigt även för statsmakten att bidra till att kommunikationssystemet byggs ut i en takt som gör att både näringsliv och boende blir mer än drägligt. Bristerna på detta område talas det mindre om än i stora delar av övriga landet. Det betyder inte att problemen är mindre, snarare gäller motsatsen eftersom de eftersatta behoven är så stora. Få län i är större än den landstingsvalkrets som de sex Roslagskommunerna ensamma utgör. Av särskild vikt är dessutom att säkra elförsörjningen till i särklass mest elkrävande industri, Holmens pappersbruk i . Det är lätt att konstatera att bristen på spårbunden trafik till de aktuella områdena är skriande. Tunnelbanan går inte längre norrut än till i kommun. är, mot bakgrund av Lokaltrafiks mycket stora investeringsbehov i övrigt, en utbyggnad inte aktuell. Men måste tunnelbanan, trots att inga planer finns, vid utsträckas till åtminstone Arninge centrum norr om . En sådan utbyggnad skulle betyda att tunnelbanan skulle bli ett konkurrenskraftigt alternativ till främst bilen för 5000080000 dagliga arbetsresor. Enligt lokaltrafik är antalet påstigande som börjar sin tunnelbaneresa störst i och vid av samtliga 100 tunnelbanestationer. Antalet påstigande (2002) vid dessa två T-banestationer är en vintervardag 19 000, att jämföra med näst största påstigandestation, Ropsten, med sin Lidingöanslutning, med 15 000. Övriga ändstationer på tunnelbanan i har långt färre antal påstigande: /9 000, /11 000, och 8 000, //13 000, /10 000, /9 000 och med 13 000. Till detta skall läggas att Tekniska högskolan/Östra station med sina 41000 kollektivtrafikpåstigande per dag (inklusive ) är den största stationen i hela bortsett från innerstadens T-banestationer från till . Här skulle man stundom kunna ta ut trängselavgift bland T-baneresenärerna, morgon som eftermiddag. Endast T-centralen, , och tunnelbanenätets mest frekventerade på- och avstigningsstationer är mer passagerartäta än Tekniska högskolan/Östra station. Låt mig utan att fundera kring finansieringen framhålla att om , , kommer att växa som skett , kommer befolkningen troligen att överskrida 2,5 miljoner vid mitten av detta sekel, de flesta bosatta från till . Hur mycket trängselavgifter vi än inför, hur många vägar vi än bygger, hur många katastrofinsatser som än görs, kommer inget att vara så effektivt som att fortsätta att bygga ut tunnelbanan. Jag ser för mig en fortsättning från mot , från Ropsten mot , och , från som borde döpas om till mot , och för att sedan kanske förenas i början på en åtta med den linje som mynnar i , det vill säga man bygger sträckan VallentunaSollentunaAkalla. Detta skulle få hundrafalt större effekter för resandet, för miljön och minskade kodioxidsutsläpp än allsköns trängsel- skatter/trängselavgifter eftersom tunnelbanan klarar så otroligt många fler resande på varje tunnelbanetåg går det cirka 25 bussar och 500 bilar i dagens läge. Anrika , som slutar just vid Tekniska högskolan/Östra station, har rustats upp på ett förtjänstfullt sätt sedan mitten och slutet av till både och flera stationer i kommun. Just nu pågår upprustning för nära , vilket är mycket angeläget men trots att även imponerande spårförbättringar och nya planskilda korsningar byggdes utgör inget alternativ till tunnelbana eller bil för huvuddelen av de boende i de sex kommunerna i Roslagen, Åkersbergabor möjligen undantagna. Avgörande för upprustningen var beslutet att bygga ny bro över då spårkapaciteten 1996/97 ökade från ett till två spår, tågkapaciteten mångdubbelt mer. Det är en kapacitetsökning som i praktiken är mycket större än den formella 100-procentiga spårökningen innebär. Den nya tågbron över är tillsammans med Söderleden under den enskilt mest framsynta trafik- och miljöinvestering som förekommit i under en följd av år. Bortsett från är Östra station (Tekniska högskolan) mest frekventerade pendeltågsstation. Från går numera vardagar under de mest frekventerade resandetiderna bussar, oftast fullsatta, var fjärde, femte eller . Det handlar om tusentals arbetsresor i båda riktningarna. Om många av dessa kunde ske per järnväg i stället vore mycket vunnet, särskilt på miljöområdet. hade en gång tågtrafik, stationshuset finns ännu kvar. Viktiga vägar i kommun förbinder och med och vidare via med . E18 är en tvåfilig motorväg från i söder till hälften belägen i stad till utom det avsnittet mellan Rosenkälla och Söderhalls trafikplatser där vägen är en/tvåfilig () med som övre hastighetsgräns. har klargjort att verket inom överskådlig tid endast förbereder trafiksäkerhetshöjande åtgärder på den aktuella sträckan, inte övergång till motorvägsstandard. Den tunga lastbilstrafiken till och från och motsvarande trafik till och från pappersbruket i , motiverar dock ensamt en sådan säkerhetshöjande investering. I konkurrens med andra viktiga vägprojekt kan dock E18 vänta till. Denna smala väg utgår från E4 vid och ansluter till E18 strax söder om där motorväg finns. Tung lastbilstrafik går därför till och från hamnen i . Särskilt efter länsgränsen från län till väster om blir mycket smal och krokig, hastighetsgränsen är satt . Noteras kan också att går igenom och nästan över torget i tätorten . Att så mycken genomfartstrafik passerar nära är från alla utgångspunkter helt oacceptabelt. Trafiken på är till volymen mycket större än många andra vägar runt tätorter runt och som av den anledningen dragits långt utanför tätorten av inte minst trafiksäkerhetsskäl. En betydande del av den tunga trafiken från E4 tar av norrut från via väg 280 mot . Det rör sig om tunga transporter till och från Holmenägda Hallsta Pappersbruk i , en industri som omsätter , alltså ungefär lika mycket som en svensk stad med 100000 invånare. Industriella skäl motiverar en upprustning av vägen, men Öst har under en följd av år konstaterat att inom överskådlig tid finns inte ens medel att planera förbättringar. Att säkra transporterna till och från pappersbruket i är emellertid en strategisk näringspolitisk uppgift och ett nationellt intresse. Särskild vikt bör läggas på vägnätet kring i syfte att säkra svensk välfärd. Ty utan Hallsta Pappersbruk, som 2008 och 2009 mötts av stora nedskärningar i spåren av en hårdnande internationell konkurrens, stannar en hel region. Därtill kommer att flera dödsolyckor har dessvärre redan hunnit inträffa på denna för det svenska folkhushållet så viktiga transportväg. Vägen går från via till och utgör i praktiken fortsättning på norr om . går nästan genom . Köerna vid in- och utfarterna i är mycket långa och från miljösynpunkt synnerligen förkastliga. För att möjliggöra utbyggnad av bostäder i närheten av centrum, har i flera omgångar i hopp om att återfå pengarna från staten i ett senare skede beslutat att förskottera planeringspengar för att bygga Förbifart väster om nuvarande stadsgata. Ansvarsfulla politiker, som i motsats till har att möta väljarna i val , har i över alla partigränser beslutat att ta över ansvaret för planeringen av vägar, vilket är statens ansvar. Detta utgör i sig ett beklagligt bevis för att statsmakten inte har förmått att på ett förutseende sätt planera för utbyggnaden av arbetsplatser och bostäder i en expanderande region. Detta tillkortakommande har dock inte bara en omedelbar kommunalekonomisk konsekvens. Det undergräver därtill allmänhetens tilltro till statliga myndigheters förmåga att på ett konstruktivt sätt samarbeta med lokala politiker och myndigheter. Tillkortakommandet, som leder till motsättningar mellan kommuner och statens myndigheter men även mellan kommuner och lokala myndigheter, företag och civila organisationer, har en mycket vidare betydelse för medborgarnas syn på statsmaktens förmåga och vilja att klara vägbygget än vad detta i sig representerar. I den bemärkelsen är också ett uteblivet eller senarelagt vägbygge en fråga om tilltron till demokratins funktionssätt, dess förmåga att fungera och tillfredsställa människors önskningar och förväntningar. Man kan vidare se på åtaganden i denna fråga från ett helt annat perspektiv, som inte har med kostnader utan välfärdsinvesteringar att göra. Besluten att förskottera finansiering av planeringskostnader har en vidare betydelse än att möjliggöra en framtidssyftande planering. Det handlar också om ett kommunalt erbjudande till staten att medverka till att kommunikationerna får sådan utformning att produktionen av välfärd gynnas i vidaste bemärkelse, från den enskilde individen till det vi brukar benämna samhället. Det förhållandet att staten tidigare, i samband med att Luftvärnsregementet avvecklades av försvarspolitiska skäl, drog sig tillbaka från regionen i flera avseenden, men sedan bland annat via , högre utbildning och Kriminalvården åter nyttjar de kommunala erbjudandena som finns, gör att det finns särskild anledning att tänka igenom konsekvenserna av fortsatt passivitet i kommunikationsfrågorna för hela samhället. Vägen går från E18 genom , centralorten i , längs , bland annat förbi där förrförra sekelskiftets mest framträdande politiker, (statsminister 18911905 med ett kortare avbrott) bodde, upp mot . Den mest kända orten på sträckan är via en avtagsväg . Denna väg har hög belastning av biltrafik inte minst mindre lastbilar till och skärgården. Biltrafiken har ökat sedan busstrafiken till kust och skärgård lades om till byte i centralorten från att tidigare ha gått direkt från . Genom att E18 en parallellväg inte har motorvägsstandard hela vägen mellan och blir denna sträcka mindre attraktiv för bilister från som söker sig till skärgården. skyltas dessutom vägen till via väg 276. Ur skärgårdsbefolkningens synvinkel är standarden på av största betydelse för deras möjligheter att fortsätta bo på öarna i och kommuner. beslut om infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem innebar att och landets länsstyrelser skulle lämna sina vägplaner till regeringen . Länsstyrelserna hade givits länsvisa planeringsramar som skulle redovisas högre respektive lägre ramnivå än som angivits för en normal investeringsplanering. Jag nödgas konstatera att inga väginvesteringar av betydelse förbereds i , för övrigt inte heller i övriga Roslagskommuner. Särskilt allvarligt är att Röda korset i den kombinerade femvägskorsningen med dubbelspår inte alls finns med; där ser man hur köer och miljöföroreningar orsakas av en enda brist i trafikplaneringen. Röda korset i skulle med all sannolikhet toppa den svenska avskräckningslistan i avdelningen dålig vägplanering. Vid fördelningen av det begränsade länsanslaget tenderar alltid investeringar i publika projekt med bäring på persontransporter ha större tyngd än investeringar som främjar ekonomisk tillväxt i regionen. Det kan förklara att väg 77 och väg 76 alltid riskerar att hamna utanför det utrymme som finns att fördela. Konsekvensen av bristen på trafikinvesteringar Att pengarna helt enkelt inte räcker till, detta till mest trafikerade region, får självfallet negativa följder både för de boende och för miljön. Särskilt frånvaron av satsningar på mer spårbunden trafik är långsiktigt allvarlig. Bilarnas och bussarnas antal till och från från och kringliggande kommuner kommer att öka kraftigt. Att våga tänka nytt och långsiktigt är en viktig del i förnyelsen av . Där spelar Norrtäljeregionen en viktig roll med sitt strategiska läge mot , och i viss mening även de tre baltiska staterna. Angelägna projekt för starkare näringsliv För att trafiken skall bli både säkrare och miljövänligare och för att inte minst Hallsta Pappersbruk skall kunna fortsätta att vara den mycket viktiga välståndsskapande industri för hela som bruket är och har varit måste betydande förbättringar i trafiken genomföras. Från persontransportsynvinkel skulle en förlängning av tunnelbanan till /Arninge innebära mycket stora förbättringar trots att denna utbyggnad som kräver investeringar även vid i , en flaskhals i hela tunnelbanenätet numera inte ens finns med i planeringen. I stället planeras nya tvärlinjer, angelägna av andra skäl men i grunden ingen riktigt volymeffektiv ersättning för en utbyggnad av tunnelbanan norr om / . Därnäst är planeringen av spårbunden trafik till viktig för att hantera en förväntad mycket kraftig ökning av den tunga trafiken till och från . Detta är ingen regional satsning utan en fråga om hur trafiken till och från via skall gå till hamn som med all sannolikhet kommer att bli den stora hamnen i norra . Aktuella trafikprojekt som saknar finansiering På kort sikt bör förbifarten på förbi och ny sträckning till Rösa genomföras. Projektet har kostnadsberäknats till . Vidare behövs ny sträckning från till länsgränsen mot län för . Slutligen behövs en ny sträckning för förbi och Lommarleden, kostnadsuppskattad till . Hitintills har planeringsarbeten för något beslutats av fullmäktige som också är berett att förskottera betydande medel. Det är extremt otillfredsställande att en kommun, som har goda expansionsmöjligheter, på detta sätt skall klavbindas av bristen på statlig finansiering och planering. Trafiksituationen genom och förbi är en ren skandal och såvitt avser miljön en katastrof. Vad gäller väg 280 till och från kan konstateras att vägen behöver kraftigt förbättras av både säkerhets- och miljöskäl, bland annat för att säkerställa transporter av virke till pappersbruket från söder och inte minst transporter ett stort antal fullastade långtradare till de stora tidningstryckerierna i . Alternativet är att bygga ut järnvägen till , vilket kan motiveras av miljöskäl men knappast kan ses som ekonomiskt realistiskt . Närheten till gör att är mycket välförsett med nationella och internationella flygkommunikationer. Ett problem är däremot den nedrustning av helikoptertrafiken trots den uppmärksamhet som viss verksamhet i just förorsakat som drabbat . Ett tryggt skärgårdsboende kräver möjlighet till helikoptertransporter vid sjukdomsfall. I kommun finns en av viktigaste turisttillgångar, skärgården, med dess närmast oräkneliga antal öar, de flesta obebodda. Antalet sommargäster beräknas uppgå till 125000200000 , antalet fritidshus är särklassigt störst av alla landets kommuner med över 15000; på andra plats i kommer med cirka 4000 fritidshus. Den nya fastighetsavgiftspolitiken innebär att kan se framtiden an med tillförsikt och också våga planera för än fler fritidsboenden. kommer kommunen att få en intäkt på som inte fanns tidigare, från fastighetsavgiften. Fritidsboenden är en god investering sett från folkhälsoperspektivet unika arkipelag erbjuder rekreationsmöjligheter av hart när oemotståndlig karaktär och lockar många turister att återkomma. Det finns skäl att i annat sammanhang behandla förutsättningen för boende och yrkesverksamma i skärgården. I detta sammanhang skall endast konstateras att fasta förbindelser, till vilka av drivna färjor mellan fastlandet och näraliggande öar skall hänföras, är av största vikt för en levande skärgård.