mot · GX02MJ403 · 2009-09-25 00:00:00 — En jordbrukspolitik för framtiden 4Den gemensamma jordbrukspolitiken CAP4 5En levande landsbygd landsbygdsprogrammet4 6.2Småskaligt drabbas hårdare än storskaligt5 6.3Jämställdhet i det ekologiska lantbruket6 7.1.2En handlingsplan för klimatåtgärder inom jordbruket7 8.3Tydligare öronmärkning av anslag till forskning inom eko-området12 8.4Satsningar på statistik inom eko-området13 9.1Starka länder köper upp odlingsmark i fattiga länder14 9.2Exportbidragen leder till dumpning i utvecklingsländerna14 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att CAP bör reformeras från grunden och att en parlamentarisk utredning bör tillsättas i detta syfte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade satsningar på det ekologiska jordbruket då det bidrar till en positiv och långsiktig landsbygdsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet inom det ekologiska lantbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av flexibla mekanismer för att skapa incitament till lantbrukare och småbönder att minska sin klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatbistånd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan över hur livsmedelsproduktionens klimatpåverkan kan minskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskerna med regeringens beslut att slopa skatten på handelsgödsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att enskilda EU-länder ska tillåtas gå längre i sin nationella kemikalielagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att i högre grad integrera jordbruket i miljöpolitiken för att minska förlusten av biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de ekologiska jordbrukssystemen bör få en större omfattning globalt då de genererar goda möjligheter för att skapa livsmedelssäkerhet och låg negativ miljöbelastning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskerna med regeringens nedprioriteringar av ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda sig av det nationella handlingsutrymme som finns i eko-förordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag till forskning om ekologiskt lantbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den sociala aspekten bör beaktas i högre grad inom jordbruksforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram ytterligare och utförligare statistik över produktion och konsumtion inom det ekologiska jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör sluta rösta för exportbidrag inom EU samt avveckla dessa bidrag . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inkludera principen om samstämmighet fullt ut i såväl som i EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en vegetarisk dag . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av ett nytt mål i EU om minskad köttkonsumtion till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att finna bästa vägen för att minska köttkonsumtionen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskerna med GMO. 1 Yrkandena 5, 11 och 18 hänvisade till UU. Jordbruket har en stor betydelse på många olika sätt. Det förser oss inte bara med livsmedel och bidrar till öppna landskap. Det utgör även en viktig faktor när det gäller biologisk mångfald och landsbygdsutveckling. Det finns dock också stora risker med de jordbruk som bedrivs på ett sätt som orsakar miljöproblem. är jordbruket en av de största källorna till utsläpp av växthusgaser, övergödning i sjöar, hav och vattendrag, läckage av kemikalier samt i vissa avseenden utarmande av den biologiska mångfalden. 4Den gemensamma jordbrukspolitiken CAP jordbrukspolitik styrs i praktiken från EU. EU:s medlemsländer följer den gemensamma jordbrukspolitiken (Common Agricultural Policy, CAP) som är ett av EU:s viktigaste politikområden. av EU:s totala budget går till jordbruket. Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken är att garantera konsumenterna låga matpriser och producenterna rimliga löner. Däremot har man inte lyckats med att integrera miljö- och rättviseaspekter på ett tillfredsställande sätt varför politiken leder till negativ miljöpåverkan samt missgynnar och slår ut fattiga bönder i utvecklingsländer. anser att CAP måste reformeras från grunden och att en parlamentarisk utredning bör tillsättas inför den kommande översynen av CAP. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5En levande landsbygd landsbygdsprogrammet Landsbygdsprogrammet är en del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Programmet varar och finansieras till hälften av EU och till hälften av respektive medlemsland. Programmet syftar till att nå en konkurrenskraftig jord- och skogsbrukspolitik, förbättrad livskvalitet för landsbygdsboende samt satsningar på miljö och landskap. Förhoppningen är att detta ska leda till förbättrade nätverk och goda sociala relationer på landsbygden. Landsbygdsutvecklingen påverkas även av vilken typ av jordbruk som bedrivs. Enligt en större brittisk undersökning av Safe (and ) skapar ekologiska jordbruk fler arbetstillfällen än vad konventionellt jordbruk gör. En anledning till detta är att många ekologiska bönder även engagerar sig i andra delar av livsmedelskedjan såsom förädling, marknadsföring och försäljning. En ökad tillgång till arbeten på landsbygden skapar en positiv utveckling. Ekologiska gårdar i sig genererar en positiv bild av landsbygden, vilket lockar turister, och därmed ytterligare arbetstillfällen, vilket bidrar till en levande landsbygd. Lantbruket har alltså en central roll för landsbygdsutvecklingen, vilket t.ex. beskrivs i rapporten and Rural Development (, 2000). Slutsatser av liknande innebörd har förts fram i studien farms and rural development (Björklung & Milestad, 2006) där man menar att det mest effektiva sättet att gynna landsbygdsutvecklingen är genom småskalig livsmedelsförädling och försäljning. ser stora möjligheter inom satsningar på det ekologiska jordbruket eftersom det bidrar till en hållbar och långsiktigt positiv utveckling av landsbygden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den traditionella synen på lantbruket är att det är männen som sköter gården medan kvinnorna mer ses som lantbrukarfruar och inte som lantbrukare trots att kvinnorna är minst lika aktiva inom lantbruksföretaget som sina män. Även lantbruksorganisationerna har dominerats och domineras av män, detta trots att drygt två tredjedelar av världens jordbrukare är kvinnor. Lägg till detta att kvinnor i utvecklingsländer i genomsnitt arbetar mer än män (i och i genomsnitt mer ). Kvinnors arbete inom jordbruket är alltså helt avgörande för världens livsmedelsproduktion. Arbetssituationen är dock problematisk. Kvinnorna har mycket sällan samma tillgång till samma nödvändiga resurser som männen har, och de äger sällan marken som brukas. Detta resulterar i att kvinnorna inte kan påverka sin egen arbetssituation och oftast har usla löner. De är även ofta utestängda från medlemskap i lokala kooperativ och jordbruksorganisationer och erbjuds inte utbildning för att förbättra jordbruket. 6.2Småskaligt drabbas hårdare än storskaligt Männen dominerar de stora och medelstora jordbruken med inriktning på exportprodukter. Kvinnorna arbetar istället i små jordbruk och producerar för de lokala marknaderna, vilket gör att de påverkas helt annorlunda av den internationella handeln och nya produktionsmönster än männen. Dagens jordbrukspolitik, som allt mer går över mot specialisering, gynnar således männen och missgynnar kvinnorna. 6.3Jämställdhet i det ekologiska lantbruket Enligt en undersökning gjord av Ekologiska Lantbrukarna har kvinnor en mer framträdande roll inom det ekologiska lantbruket än inom det konventionella lantbruket. Detsamma gäller aktiviteten inom de ekologiska organisationerna där kvinnor har en mer framträdande roll. Anledningen till detta kan vara att det oftare är kvinnor som tagit initiativ till omställning från konventionellt jordbruk till ekologiskt jordbruk. Enligt studien : Women Organic Farmers and Rural Development (Sumner, 2003) som baserats på intervjuer med kanadensiska kvinnliga ekologiska lantbrukare anser kvinnor i högre grad att de sociala värdena som t.ex. det lokala samhället, mångfald och familjeliv är viktiga inom den ekologiska produktionen. I en norsk undersökning (Björkhaug, 2004) var andelen kvinnor inom det ekologiska lantbruket dubbelt så hög som inom det traditionella. Dessa kvinnor var även i genomsnitt yngre med högre utbildning än männen inom det traditionella jordbruket. ser här en tydligt ökad jämställdhet inom jordbruket i takt med att det ekologiska jordbruket utökas. Även det faktum att det är yngre och mer välutbildade kvinnor som söker sig till denna typ av lantbruk skapar en positiv effekt på föryngringen på landsbygden. En ökad satsning på ekologisk produktion skapar således positiva effekter inom jämställdhetsarbetet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jordbruket påverkar miljön i både stort och smått. Den negativa påverkan från jordbruket handlar främst om utsläpp av växthusgaser, utsläpp av närsalter (gödslande ämnen såsom kväve, fosfor och kalium) till vattendrag, sjöar och hav, kemikalieläckage samt energiåtgång. Andra negativa påverkansfaktorer inom jordbruket är det farliga avfallet som genereras inom näringen såsom plast, förpackningar, metallskrot och spillolja. Jordbruket är en av de enskilda största källorna till de antropogena utsläppen av växthusgaser och står för av de globala utsläppen. Jordbruket är även en av de enskilt största orsakerna till avskogning varför utsläppen till följd av markanvändningsförändring och avskogning (som står för ) av växthusgasutsläppen även kan härröras till jordbrukets negativa miljöpåverkan. Det är därför mycket viktigt att jordbrukssektorn ingår i det klimatavtal som antas i . ökade utsläppen av växthusgaser från utvecklingsländernas jordbrukssektorer med till följd av icke hållbara jordbruksmetoder. En ökad satsning på en omställning till mer hållbara produktionsmetoder krävs för att hejda denna ökning. Möjligheten för fattiga bönder i utvecklingsländerna att klimatanpassa sitt jordbruk måste prioriteras och utvecklingen mot ökad odling av monokulturer bör motverkas. En potentiell möjlighet till minskning av växthusgaser är att öka kolbindningsförmågan i marken genom minskad plöjning, förbättrad hantering av gräsmarker och restaurering av förstörd mark. Andra möjligheter är mer effektiv gödselanvändning, förbättrad vattenhantering, förbättrad risodling, trädplantering, ändringar i djurfoder samt hållbar användning av djurs genetiska mångfald. De nuvarande CDM- instrumenten (Clean Development Mechanism) når dock inte de fattigaste bönderna varför omfånget måste öka och nya, flexibla mekanismer måste till för att skapa incitament till lantbrukare inklusive småbönder att minska sin klimatpåverkan. Kapacitetsuppbyggnad, teknologiöverföring och ekonomiska incitament är avgörande för att lantbrukare ska anta klimatåtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Då jordbruket inte bara påverkar klimatet utan även påverkas av klimatet är det viktigt att jordbruket klimatanpassas. Klimatförändringar kommer med största sannolikhet att slå hårdast mot länder i syd, och då framförallt mot kvinnor eftersom de står för av jordens fattiga. Kortare växtperioder, magrare skördar, torka, extrema temperaturer, orkaner och översvämningar hotar jordbruket och de fattigas livsmedelsförsörjning. anser inte att det är de fattiga som skall betala för detta. De åtta rikaste länderna i världen, dvs. av jordens befolkning, står för av utsläppen av växthusgaser. Denna klimatskuld måste betalas tillbaka. Insatser måste till för att föra samman lokala anpassningsstrategier med pålitlig klimatinformation och på så sätt förbättra matproduktionen, säkra livsmedelsförsörjningen och undvika att de fattiga blir ytterligare lidande. har tidigare motionerat om att införa ett nytt klimatbistånd för att stödja utvecklingsländerna och satsar 3 miljarder . Vi anser att principen om att förorenaren skall betala bör genomsyra alla miljö- och klimatområden. Regeringen har vid upprepade tillfällen hävdat att samma princip skall nyttjas. Dessvärre sker det inte i praktiken. Regeringens nya klimatsatsningar inom biståndsområdet räcker inte, och vi ser allvarligt på att dessa tas från det redan existerande biståndet. Vi anser att nya resurser måste till där jordbruket spelar en stor roll för en positiv utveckling såväl ur klimat- och miljösynpunkt som för fattigdomsbekämpning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.1.2En handlingsplan för klimatåtgärder inom jordbruket anser att en handlingsplan för hur livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, klimatpåverkan kan minskas bör tas fram. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. sker en återbetalning av koldioxidskatten för diesel som förbrukas i jordbruks- och skogsbruksmaskiner. I syfte att minska bränsleförbrukningen, och i synnerhet användningen av fossila bränslen, föreslår regeringen att den aktuella återbetalningen av koldioxidskatten successivt bör minska. Vi anser att de som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp ska kunna erhålla stöd till miljöförbättrande åtgärder som motsvarar den minskade återföringen av koldioxidskatten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt Klimatberedningen är produktion av biogas från stallgödsel en kostnadseffektiv åtgärd. Om rötning av stallgödsel ökar (till av all stallgödsel) kan det leda till en produktion av ca biogas. Det minskar koldioxidutsläppen med ca (och i underlaget till Kontrollstation 2008). Vi anser, liksom Klimatberedningen, att ett investeringsbidrag till att utveckla biogasproduktion från stallgödsel och samrötning andra substrat bör genomföras. Regeringen har infört en särskild satsning på investeringsstöd till biogasproduktion inom ramen för landsbygdsprogrammet för att få igång gödselbaserad biogasproduktion. Vi anser att möjligheten att få investeringsstöd till biogasproduktion bör öka. Produktion av biogas från organiskt avfall i samhället, t.ex. hushållsavfall, bör också gynnas med investeringsbidrag. Med ett återinfört klimatinvesteringsprogram (Klimp) skulle biogasproduktion kunna gynnas ytterligare. satsar 700 miljoner för ett återinförande av klimatinvesteringsprogrammet, vilket motioneras om i motionen Miljö och rättvisa (2009/10:MJ468). Jordbruket påverkar även våra vattendrag, sjöar och hav genom framför allt läckage av gödningsämnen såsom kväve och fosfor. är övergödningsproblematiken den största och mest svårtlösta frågan gällande . Kostnaderna för att åtgärda detta problem beräknas till mångmiljardbelopp. Det är därför ytterst viktigt att jordbruket inkluderas i arbetet med havsmiljöfrågor. En minskning av användandet av handelsgödsel skulle ge stora positiva resultat i våra sjöar, hav och vattendrag. har därför länge föreslagit en 20-procentig höjning av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Pengarna skall återföras till jordbruket genom miljöförbättrande åtgärder. På så sätt ökar incitamenten att ställa om till ett miljöanpassat jordbruk. Vi ser därför mycket kritiskt på regeringens beslut att slopa skatten på handelsgödsel, vilket går mot de ambitioner man uttalat kring miljöanpassningen inom jordbrukssektorn med hänseende på havsmiljön. Vi återför därför skatteintäkten på 270 miljoner . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Även satsningar på musselodlingar, odlingsfria zoner, återförande av fosforföreningar samt statliga bidrag till vattenvårdande insatser är några av de förslag som lagt fram. (För mer information se En sammanhållen svensk havspolitik, 2008/09:MJ11). Jordbrukets negativa miljöpåverkan kan minska genom att man sörjer för den naturliga mångfalden och landskapsvården. Genom att välja lämpliga odlingsmetoder (bearbetning, gödsling m.m.) kan odlare påverka utsläppen av närsalter, kemikalier och växthusgaser. Farliga ämnen är antingen ämnen som inte finns naturligt eller ämnen som har en långt högre koncentration än vad som finns naturligt. Inom det konventionella jordbruket används kemikalier i form av bekämpningsmedel. Jordbruket är, efter industrin, den största konsumenten av bekämpningsmedel och står för av den totala försäljningen i . Enligt SCB slog försäljningen av bekämpningsmedel alla rekord då jordbrukarna köpte medel för över 5 miljarder hektardoser. Även användningen av svampmedel ökade rekordartat. mer fungicider användes än . Detta trots att 2008 inte var särskilt besvärligt ur svampsynpunkt. Osäkerheten kring många kemikaliers risker är stor. av de drygt 100 000 kemikalier som finns på den europeiska marknaden har testats i någon större utsträckning. Därför anser att det är av största vikt att substitutionsprincipen följs i alla lägen. Denna princip innebär att farliga kemikalier skall ersättas av säkrare alternativ om sådana finns. anser även att konsumenter och alla som arbetar med kemikalier i industrin skall få maximalt med information. Slutligen anser att enskilda EU-länder skall tillåtas att gå längre i sin egen kemikalielagstiftning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Så mycket som två tredjedelar av rödlistade arter har sin hemvist i de landskap som är formade av jordbruket. Betesmarker, ängar och åkrar bistår med biotoper som är livsnödvändiga för dessa arter. Dessvärre har tillgången på dessa områden minskat i antal i takt med att jordbruket blivit allt mer specialiserat och effektiviserat. I och med användningen av handelsgödsel har djurhållningen slutat vara nödvändig för gödslingen av jordbruksmarker varför djurhållningen har koncentrerats på färre och större jordbrukare, och många betesmarker växer därför igen. Produktionen har ökat i och med införseln av konstgödsel och bekämpningsmedel, vilket resulterat i att en miljon hektar har lagts ned . Även användningen av bekämpningsmedel påverkar många arter negativt. Om inte jordbruket anpassas till de förutsättningar som finns riskerar vi stora förluster av biologisk mångfald och därmed ekosystemtjänster. anser därför att en politik där jordbruket integreras med miljöpolitiken är nödvändig för att komma tillrätta med de negativa effekterna av dagens jordbrukspolitik . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns många olika åsikter om det ekologiska jordbrukets vara eller icke vara. Kritiker av ekologiskt jordbruk menar att det inte finns någon möjlighet att mätta jordens växande befolkning med ekologiskt lantbruk då avkastningen är lägre än vid konventionellt jordbruk och att ekologiskt jordbruk således är omoraliskt. Man menar även att en ökad mängd grödor binder mer kol och på så sätt motverkar klimatförändringarna. Förespråkarna å andra sidan menar att riskerna med det konventionella jordbruket är för stora för att hålla på lång sikt. Användning av handelsgödsel, bekämpningsmedel och förädlade utsäden resulterar i utarmning av den biologiska mångfalden, jorderosion, förorening av jord och vatten, övergödning med mera. Enligt en forskningsrapport av amerikanska forskare kan en omställning till ekologiskt jordbruk i den fattiga delen av världen öka produktionen med . I den rika världen kommer dock produktionen att sjunka något, men sett globalt är en omställning till ett ekologiskt mer hållbart jordbruk bra både för miljön och för att möta den växande befolkningen. Vi menar att det inte är mängden livsmedel som är huvudproblemet utan fördelningen av dessa. De faktorer som spelar roll i sammanhanget är bristande infrastruktur, finansiella intressen och orättfärdiga handelsavtal. I och med att små bönder i utvecklingsländer inte har råd att köpa handelsgödsel och bekämpningsmedel är ekologiska lantbruk det bästa verktyget för att möjliggöra självförsörjning. Enligt FN:s miljöprogram kan ekologiskt jordbruk bidra till mer livsmedelssäkerhet än de flesta konventionella system. Liknande slutsats kom IAAKSTD (internationella panelen för värdering av landbruksvetenskap, forskning och teknik för utveckling) fram till vid mötet i . menar att de ekologiska jordbrukssystemen bör få en större omfattning globalt då de genererar de bästa möjligheterna för att skapa livsmedelssäkerhet och minst negativ miljöbelastning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har vi sett en tydlig tendens hos regeringen att prioritera ned frågan om ekologisk produktion. Inte bara har anslagen systematiskt plockats bort ur budgeten och tillförts regeringens nya satsning på Det nya matlandet. Även landsbygdsprogrammets eko-stöd har minskat betydligt, från 2006 till drygt 450 miljoner . Utöver detta försvåras situationen för ekologiskt producerande bönder till följd av tolkning av den nya eko-fördraget. Avskaffandet av skatten på handelsgödsel är ytterligare ett typexempel på regeringens ställningstagande i frågan. ser en stor risk med de beslut som fattas och som försvårar utvecklingen av ett hållbart och ekologiskt lantbruk. En reform av jordbruket krävs för att komma tillrätta med de negativa effekter näringen genererar. Där är vi övertygade om att det ekologiska lantbruket kan spela en stor, positiv och avgörande roll. En utvidgning av denna typ av produktion är även ett steg på vägen för att nå miljömålen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning, Ett rikt odlingslandskap samt Ett rikt växt- och djurliv. Miljömålen med dess delmål och etappmål är ett utmärkt redskap i miljöarbetet på nationellt såväl som på lokalt plan. ser därför med stor oro på de tendenser som finns om att omformulera miljömålen och plocka bort etappmål såväl som delmål. Om detta kommer att bli fallet i den miljömålsproposition som väntas förloras motorn i hela verksamheten. Landsbygdsprogrammets målsättning har förändrats från att inkludera en ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet till att ha tillväxt som enda målsättning. Tendenserna är allvarliga och konsekvenserna långtgående. Vad som ovan anförs om riskerna med regeringens nedprioritering av ekologisk produktion bör som sin mening ge regeringen till känna. I och med medlemsinträdet i EU påverkades de svenska reglerna kring ekologiskt lantbruk. Genom Krav finns i ett fungerande system för ekologiska produkter där hela branschen är samlad (Krav har 29 medlemsorganisationer där , Djurens rätt, LRF, mejeriföretag, Ekologiska lantbrukarna m.m. är med). Drivkraften och initiativförmågan har stärkts inom Krav så att erfarenheter och kunskap utbyts på ett smidigt och enkelt sätt. Krav är en av de mest betrodda och säkra ekologiska märkningarna på marknaden med en fungerande organisation och kontroll. I och med den nya eko-förordningen har regeringen förvånansvärt nog föreslagit (Ny lag om ekologisk produktion, Ds 2009:27) en försvårad, och kostsam, offentlig reglering. Detta är anmärkningsvärt och ologiskt då den ekologiska produktionen och konsumtionen har fungerat problemfritt och framgångsrikt. är byråkratin kring kontrollen av ekologisk produktion invecklad, vilket lett till ökade kostnader. Vi ser en stor risk med att lagförslaget medför minskat engagemang och minskade initiativ i en bransch som är viktig för den framtida livsmedelsförsörjningen.