mot · GX02Sf322 · 2009-10-04 00:00:00 — Regeringen bör återkomma med förslag på hur en garanti om ersättning eller beslut bäst kan utformas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen har avskaffat socialförsäkringsnämnderna som garanterade allmänhetens insyn i handläggningen av socialförsäkringen. avvisade avskaffandet eftersom det minskar rättssäkerheten i socialförsäkringen. I utredning om genomförandeorganisation () uttalades angående synen på förtroendevalda i försäkringsdelegationer och socialförsäkringsnämnder att dessa ska ses dels som viktiga komplement till tjänstemännens kompetens och kunskap, dels som betydelsefulla inslag för att trygga medborgarnas insyn och inflytande i det svenska välfärdssystemet (SOU 2004:127). pekade på att den myndighet som hanterar en stor del av landets välfärdssystem och så mycket som en tredjedel av statsbudgeten också bör ha medborgarinsyn genom förtroendevalda organ. Detta var också mening och en grundförutsättning för själva genomförandet av sammanslagningen till en myndighet. Att avskaffa socialförsäkringsnämnderna innebär att den folkliga förankringen av socialförsäkringen och det lokala medborgarinflytandet helt går förlorade. Genom socialförsäkringsnämnderna säkrades förutom hänsynstagande till viss lokal kännedom också den fackliga förankringen. Avskaffandet har också begränsat individens möjligheter att överklaga i försäkringen. Det är för en prioriterad fråga att värna medborgarinflytandet i socialförsäkringarna. Socialförsäkringsnämnderna utgjorde i detta avseende en central del i socialförsäkringens administrativa uppbyggnad. Mot bakgrund av det som anförs ovan bör socialförsäkringsnämnderna återinföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Övriga förbättringar av sjukförsäkringen 9.1Reglering av rätt till ideellt engagemang Ett problem för personer med sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning är möjligheterna till ideellt engagemang. Rätten att engagera sig ideellt utan att förlora sin ersättning är inte reglerat i lag utan endast i riktlinjer. I dessa riktlinjer föreskriver att personer med hel sjuk- och aktivitetsersättning har rätt att en åttondel av normalarbetstid utföra ideellt arbete utan att det inkräktar på rätten till ersättning. Det motsvarar och är ungefär vad som kan anses vara ett normalt fritidsintresse. För personer med tidsbegränsad sjukersättning eller med sjukpenning gäller däremot inte dessa regler. Det förekommer även att personer med hel sjukersättning avråds av att engagera sig ideellt eftersom det riskerar att inkräkta på deras rätt till ersättning. Människor vågar därför inte engagera sig i t.ex. en ideell förening eller ett politiskt parti. Det måste betraktas som en allvarlig inskränkning av demokratin. Att utföra ideellt arbete i begränsad omfattning såsom bör inte beaktas vid bedömningen av arbetsförmågan och därmed inkräkta på rätten till sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Eftersom rättsläget är så oklart och reglerna tillämpas godtyckligt runt om i landet bör detta regleras i lag. Mot bakgrund av det som anförs bör regeringen göra en översyn med syfte att ändra lagen om allmän försäkring så att personer med sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning kan engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vill bl.a. att medel inom sjukpenningsanslaget ska användas till ett förstärkt särskilt högriskskydd för långtidssjukskrivna som undantas från sjuklöneperioden vid återgång i arbete hos samma eller ny arbetsgivare. Det leder till ökad vilja hos arbetsgivare att anställa personer som har långtidsfrånvaro på arbetsmarknaden på grund av sjukdom. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag till förändring av lagen (1991:1047) om sjuklön i enlighet med det ovan angivna. Detta bör begära. Karensdagen innebär att människor inte har råd att vara hemma när de är sjuka. Detta bidrar till att öka människors osäkerhet och otrygghet. Karensdagen är särskilt problematisk för personer som arbetar i en dålig arbetsmiljö, har en utsatt ekonomisk situation, skiftarbetar, har flera arbetsgivare eller lider av ohälsotillstånd av olika slag. innebär karensdagen att många går till jobbet fast de är sjuka, vilket troligen ökar ohälsan för individen i ett senare skede. Problemen med karensdagen aktualiseras nu när H1N1-influensan sprider sig över världen och är pandemiklassad av . Därför bör regeringen återkomma med förslag på ändring som innebär att karensdagen avskaffas. Detta bör begära. Regeringen har verkställt kraftiga försämringar av sjukförsäkringen. har blivit ett land där cancersjuka får betala skattesänkningar. Försämringarna av sjukförsäkringen skadar tilliten till välfärdssamhället och hotar människors inkomsttrygghet. Regeringen beräknar att 54000 personer kommer att utförsäkras till följd av de nya reglerna i sjukförsäkringen. beräknas arbetslösheten stiga till 11,4procent. Regeringens besked om ett arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram för de utförsäkrade är långt ifrån tillräckligt. Behovet och efterfrågan av privata försäkringslösningar ökar i takt med nedmonteringen av den allmänna sjukförsäkringen, och vi befarar att det kan föranleda ett systemskifte i socialförsäkringen som i likhet med pensionssystemet är komplicerat, administrativt dyrt och som missgynnar stora delar av befolkningen. kommer att kraftfullt bekämpa att en sådan systemförändring kommer till stånd inom sjukförsäkringen och socialförsäkringssystemet. Vi kämpar för en solidarisk sjukförsäkring. Alla förbättringar som görs måste ta sin utgångspunkt i den generella välfärden. Rättssäkerheten i sjukförsäkringen måste stärkas, ersättningsnivåerna höjas, utsorteringskedjan avskaffas, rätten till rehabilitering måste stärkas och den tidsbegränsade sjukersättningen återinföras. För att socialförsäkringssystemet ska hålla även måste rätten till arbete tillgodoses för alla som vill och kan arbeta. Arbete åt alla är grunden för vårt socialförsäkringssystem.