mot · GW02Fi26 · 2009-05-04 00:00:00 — Vi menar att jämställdhetsbonusen, även om dess syfte är gott, är en ineffektiv metod som befäster föräldraskapet som obligatoriskt för kvinnor, medan män ska lockas att ta sitt ansvar med ekonomisk stimulans. vill i stället för att erbjuda otillräckliga bonusar och bidrag individualisera föräldraförsäkringen så att varje förälder tar ut lika många dagar. Detta är ett konkret sätt att få män och kvinnor att ta lika stort ansvar för sina barn och för hemarbetet. satsar på att individualisera föräldraförsäkringen. 11En socialförsäkring för alla Regeringen har genomfört omfattande försämringar och besparingar på sjukförsäkringen. Ohälsotalet sjunker men allt tyder på att människor hamnat i kläm. Enligt beräknas nu 52000 personer att gå miste om sin sjukpenning eller sjukersättning 2010 till följd av de nya reglerna i sjukförsäkringen. beräknas arbetslösheten stiga till . De sjuka riskerar att hamna längst bak i kön till varje ledigt jobb, till eller till sjuknärvaro på jobbet. Enligt en undersökning från TCO Jakten på superarbetskraften fortsätter! (2008) är sex av tio arbetsgivare negativa till att anställa sjukskrivna och hälften negativa till att anställa långtidsarbetslösa. Enligt regeringen ska de sjuka som blir utförsäkrade hänvisas till Arbetsförmedlingen. För dem som inte är berättigade till ersättning från a-kassan som sjukskriven återstår socialbidrag. Det tycker regeringen är en acceptabel konsekvens. vill ha en solidarisk sjukförsäkring. Vi kräver ett stopp på jakten på sjuka och arbetslösa. Vi vill ha en sjukförsäkring som inte tvingar oss att jobba när vi är sjuka. Vi vill höja taket och ersättningsnivåerna i försäkringen. Vi vill avskaffa de fasta tidsgränserna och återinföra rätten till tidsbegränsad sjukersättning. Utsorteringskedjan måste avskaffas. Ingen människa blir friskare av fattigdom. Men det är inte tillräckligt att enbart återställa de försämringar som regeringen genomfört. Vi vill reformera sjukförsäkringen så att den stärker tryggheten för individen. Vi vill stärka rätten och tillgången till rehabilitering. Rättssäkerheten och rörligheten på arbetsmarknaden måste öka. Rätten till arbete måste upprättas och möjligheterna att komma tillbaka efter en sjukskrivning måste förbättras. Vi vill avskaffa karensdagen och höja ersättningsnivåerna i sjukersättningen. Alla förbättringar av den allmänna sjukförsäkringen måste göras med den generella välfärden som utgångspunkt. De nedskärningar som sker i socialförsäkringarna riskerar att bana väg för ett totalt systemskifte. Regeringen avser att tillsätta en socialförsäkringsutredning som ska se över hela systemet med pensionssystemet som förebild: en sjukförsäkring fristående från statsbudgeten, rakare rör mellan inbetalda avgifter och erhållna ersättningar, differentierade avgifter beroende på risk osv. kommer att bekämpa en sådan utveckling. Det svenska socialförsäkringssystemet är i grund och botten genialiskt ur ett feministiskt perspektiv och ur jämlikhetssynpunkt. 11.1Ta kvinnors ohälsa på allvar Kvinnor drabbas värst av försämringarna i sjukförsäkringen och tvingas nu hålla till godo med lägre inkomster, bli ekonomiskt beroende av män eller gå till . har påtalat att försämringarna i sjukförsäkringen strider mot jämställdhetspolitiska mål som fastställer att de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. av alla 685000 personer med sjukersättning eller sjukpenning var kvinnor. Kvinnornas andel av de långa sjukfallen har ökat . Särskilt är det äldre kvinnor som står för de långa sjukskrivningarna. av alla med sjukersättning är kvinnor mellan . Äldre kvinnor är således överrepresenterade bland de långvarigt sjuka som drabbas värst av försämringarna i sjukförsäkringen. Inte bara kön och ålder utan också klass påverkar vår hälsa. Enligt Vad vill egentligen ? (2005) är av LO-kvinnorna sjukskrivna , jämfört av Sacokvinnorna, av LO-männen och av Sacomännen. Bland de långvarigt sjuka är klass och kön återigen avgörande. av alla LO-kvinnor har sjuk- eller aktivitetsersättning, jämfört med 4,av TCO-kvinnorna och av Saco-kvinnorna. Bland LO-män har sjuk- eller aktivitetsersättning jämfört med av Saco-männen. Kvinnor och LO-arbetare har fysiskt och psykiskt krävande arbetsmiljöer. LO-kvinnornas arbetsmarknad präglas av litet inflytande och hårt styrt arbete. Tre av fyra kvinnliga arbetare inom privat och offentlig tjänstesektor har små möjligheter att ta en kort pratpaus under arbetspasset. Endast en tredjedel av de kvinnliga LO-arbetarna jobbar på vardagar, alla andra jobbar även obekväm arbetstid, kvällar, nätter och . Sammantaget gör den dåliga arbetsmiljön, den ökade stressen i arbetslivet med slimmade organisationer och den bristande jämställdheten på hemmaplan att kvinnor med LO-yrken är drabbade av ohälsa i högre grad. tar kvinnors ohälsa på allvar. Vi vill återupprätta en solidarisk sjukförsäkring och satsa mer på sjukvård, förebyggande arbetsmiljöarbete och på välfärden för att förhindra en liknande utslagning av kvinnor som efter 1990-talskrisen. 12.1Både nedskärningar och skattehöjningar med regeringens politik Regeringen aviserar inga nya skatteförslag i vårbudgeten. Trots det kommer regeringens politik att leda till skattehöjningar. Just nu tvingas många människor ut i arbetslöshet. Regeringens egna prognoser över arbetslöshetens utveckling är mardrömslika. beräknas antalet öppet arbetslösa till av arbetskraften för att 2011 öka till . Det innebär att det kommer att finnas stora grupper som inte får ta del av jobbskatteavdraget. Vi kommer att få en situation där arbetslösa inte bara kommer att känna av effekterna av en urholkad a-kassa utan dessutom drabbas av kraftiga skattehöjningar. På annan plats i motionen tar vi upp frågan kring kommunsektorns försämrade ekonomi, bl.a. till följd av vikande skatteunderlag och regeringens ovilja att höja statsbidragen. Vi befarar stora nedskärningar och menar att regeringens åtgärder inte är tillräckliga. menar det största regeringspartiet, , att det kan bli nödvändigt med skattehöjningar i kommunerna. Regeringens strategi att föra över effekterna av skattesänkningar för främst välbeställda till kommunsektorn är mycket upprörande och orättvis. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar ska finansieras via skatterna. Vi vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare och förmögna som arbetslösa, sjuka och pensionärer står för finansieringen. Det betyder att har fått vidgade klyftor. Fördelningseffekter av regeringens samtliga skatteförändringar27 Källa: , dnr 2008:1 524. En undersökning gjord av SKL (Kommuner och Landsting) visar att viljan att betala skatt är hög och att nio av tio föredrar satsningar på t.ex. vård och äldreomsorg före skattesänkningar. Skatter måste också upplevas som rättvisa för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet och föreslår en höjd skatt vid högre inkomster genom begränsningar i grundavdraget. har konsekvent avvisat regeringens jobbskatteavdrag och föreslog i höstbudgeten en höjning av grundavdraget. Genom våra förslag kommer nya grupper som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag att få skattesänkningar. Det gäller t.ex. pensionärer och människor som har sjuk- eller arbetslöshetsersättningar. 12.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Den rödgröna oppositionens gemensamma mål är att utsläppen i bör minska till 2020 i förhållande till nivå. Målet avser de sektorer som inte ingår i EU:s system för utsläppshandel, dvs. transporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsburk och vattenbruk samt delar av industrin. Klimatmålet ska genomföras i och ska inte omfatta åtgärder i andra länder. Till 2050 ska utsläppen av växthusgaser i reduceras i förhållande till nivå. Effekter i form av miljövänligare verksamhet och beteenden nås genom att rätt pris sätts på miljöpåverkan. Det handlar t.ex. om höjda koldioxidskatter och om att införa en kilometerskatt för att minska transporters skadliga påverkan på miljön och styra över till mer kollektivt resande. Med hjälp av skattereduktion för företagens forskningssatsningar vill vi skapa ytterligare förutsättningar för miljö- och energiomställningen. Vi vill behålla skattelättnader för miljövänlig verksamhet såsom biobränslen och föreslår även att ROT-avdraget ska utformas så att miljöåtgärder eller energibesparande åtgärder särskilt främjas. anser vi att det är nödvändigt att ta bort skattesubventioner till klimatstörande verksamhet. Regeringen vill av klimatskäl avskaffa vissa skattelättnader och subventioner för jordbruk, skogsbruk, vattenbruk och industri utanför den handlande sektorn. I huvudsak stöder vi regeringens linje, men vi vill även att yrkesfiskarnas subventioner i form av befrielse från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt ska fasas ut. Dessa subventioner minskar enligt incitamenten för att använda mer energisnåla motorer och fiskemetoder, vilket bidragit till att fiskenäringen ligger på tredje plats när det gäller koldioxidutsläpp i förhållande till branschens storlek. Dessutom leder det till överfiske (Statens insatser för ett hållbart fiske, RiR 2008:23). var med och införde skatteväxling 2000. har växlats från ökad skatt på sådant som belastar miljön negativt, till sänkt skatt på arbete och stöd till vissa stimulansåtgärder. Vi vill fortsätta att utveckla den gröna skatteväxlingen för att uppnå bästa möjliga fördelnings- och miljöpolitiska resultat. tror inte att det är nödvändigt med stora skattesänkningar för att förbättra företagens situation. Däremot är vissa förbättringar och justeringar nödvändiga. Vi vill också peka på vikten av att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Vi tror att det finns en rad angelägna åtgärder som i första hand riktar sig till mindre företag. Vi har ställt oss bakom förändringen av 3:12-reglerna, liksom regeringens förslag om direktavskrivning. Vidare vill vi minska småföretagens sjuklönekostnader. tog regeringen bort arbetsgivarnas medfinansieringsansvar, men det räcker inte. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan de kostnaderna i samband med sjukfrånvaro innebära stora problem i det enskilda företaget. Vi föreslår att sjuklönekostnaden slopas i företag med upp till tio anställda. Företagen avlastas ekonomiskt som risken för utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Stödet till forskning och utveckling ska utökas genom en skattereduktion som riktar sig till små och medelstora företag. Satsningarna blir avgörande för att ta till vara och vidareutveckla kompetens inför bl.a. miljö- och energiomställningen. Istället för att sänka socialavgifterna vill vi ha riktade åtgärder som gynnar de mindre företagen. Vi vill dessutom ha ett riktat stöd till s.k. soloföretag om en nyanställning görs. Företagarnas trygghet inom socialförsäkringssystemet måste garanteras. Regeringen har på ett olyckligt sätt försenat frågan. Det är nödvändigt att avsätta resurser även här. En klar målsättning måste vara att en företagare och en anställd ska få samma trygghet. går staten miste om i uteblivna skatteinkomster. Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men där fusket står för den största delen. För företag som vill vara seriösa blir skattefusk och svartarbete ett gissel eftersom man inte kan konkurrera på lika villkor. För att komma till rätta med problemet krävs tydlig lagstiftning och en rad åtgärder som ger myndigheter större befogenheter. Vi vill lyfta fram det förtjänstfulla arbete som fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer inom byggbranschen gjort för att motverka fusk. möjlighet att göra oanmälda arbetsplatsbesök för att kontrollera personalliggare bör utökas till att omfatta fler branscher än . En annan åtgärd är att den månatliga redovisningen av skatter och avgifter görs på individnivå. Innan det blir en generell åtgärd föreslår vi en försöksverksamhet, t.ex. i byggbranschen. Dessutom föreslår vi att får ökade resurser inte minst för att möta en ökad ekonomisk brottslighet ofta med internationella förgreningar. Vi föreslår också att det inrättas ett trepartsråd mot skattefusk och social dumpning. Rådet ska bestå av beslutsfattare, myndigheter och representanter för arbetsmarknadens parter. Syftet är att genom ökat informationsutbyte och samverkan få åtgärder mot skattefusk och social dumpning att bli mer effektiva. Ett s.k. entreprenadavdrag bör införas där huvudentreprenörer tar del av ansvaret för att underentreprenörers inbetalning av skatter och arbetsgivaravgifter sker på korrekt sätt. har välkomnat regeringens förslag om förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn och de förändrade underprisreglerna för handelsbolag som gjorts i syfte att förhindra skatteundandragande. vill också understryka vikten av att ha ett skattesystem som är likformigt och där man undviker undantag och gränsdragningar. Det blir lätt en grogrund för fusk och ökar dessutom krångelfaktorn. 12.6Skatter för ekonomisk jämställdhet Det är väl känt att skatter och transfereringar har en omfördelande effekt mellan kvinnor och män. Regeringens skattesänkningar har framförallt gynnat högavlönade män på bekostnad av lågavlönade kvinnor, vilket diagrammet i kapitlets början visar. har regeringen skurit ned rejält i transfereringarna via socialförsäkringssystemet. Förutom att regeringens skattepolitik alltså får allvarliga realekonomiska effekter som gynnar män på bekostnad av kvinnor visar argumentationen kring regeringens skattesänkningar på dess sorgligt låga ambitioner i jämställdhetsfrågan. Införandet av skattereduktionen för hushållsnära tjänster och förändringarna man infört i systemet därefter har t.ex. framställts som en jämställdhetsreform. Vi anser tvärtom att systemet med skattereduktion cementerar den maktobalans som finns mellan män och kvinnor. Grundproblemet att män tar mindre ansvar för det gemensamma hemarbetet osynliggörs genom att en tredje part sannolikt en kvinna anställs för att utföra arbetet. Uppfattningen om vad som är kvinnliga respektive manliga arbetsuppgifter kvarstår. På motsvarande sätt haltar argumentationen vad gäller jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget anses av regeringen vara en lösning på problemet med kvinnors deltidsarbete och sägs syfta till att öka incitamenten för kvinnor att arbeta heltid. Regeringens argumentation bygger på en förenklad syn på ett problem som är mycket komplext. Kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande beror på fördelningen av det obetalda arbetet i hemmet och diskriminerande strukturer på arbetsmarknaden i form av deltidsarbetslöshet, otrygga anställningar, lägre löner och sämre arbetsvillkor. Dessutom framställer regeringen jobbskatteavdraget som en jämställdhetsreform, trots att de stora skattesänkningarna tillfaller män med höga inkomster. har motsatt sig den här typen av orättvisa och ojämställda skattereformer och kommer att göra så även fortsättningsvis. Vi menar att en seriös analys av hur män respektive kvinnor som grupp påverkas av alla skatteförändringar som föreslås alltid bör göras. I finanskrisens spår har företagens möjligheter att få tillgång till kapital kraftigt försämrats. Det är ett allvarligt hot mot att utveckla nya idéer, bärkraftiga företag och nya jobb. Problem uppmärksammas av regeringen i vårbudgeten, men vi noterar att regeringen trots det inte presenterar några nya åtgärder utan endast upprepar de förslag man presenterat. I ett läge där kapitalmarknaden inte längre fungerar eller vill ta sitt ansvar måste staten gripa in, menar vi. Såddfinansiering innebär att någon träder in med kapital och kompetens i det allra första skedet av en företagsstart när det ännu inte går att se om det finns säkra vinster att göra. När IT-bubblan sprack försvann det privata såddkapitalet mer eller mindre över . Denna erfarenhet samt tidigare erfarenheter av samma karaktär visar tydligt att staten har en viktig uppgift att fylla för att säkra långsiktig finansiering. föreslår att en riskkapitalfond bildas genom en extra utdelning från på . Fonden ska administreras och styras av . Många mindre företag har drabbats av likviditetsproblem till följd av lågkonjunkturen och finanskrisen. Det har blivit svårare att få lån och ibland att behålla sina krediter. Bankerna har blivit mer restriktiva. Det förekommer att krediter omprövas och att banker ensidigt säger upp krediter. Det innebär att planerade investeringar skjuts eller inte blir av alls. Risken är stor att många livskraftiga företag slås ut, vilket vi menar vore förödande. I syfte att mildra likviditetsproblem för företag som inte får lån på normala villkor har beslutat om en tidsbegränsad lag som ger företag anstånd med inbetalning av arbetsgivaravgifter och anställdas preliminärskatt. Lagen ingår som en del i regeringens åtgärdspaket mot finanskrisen. har riktat kritik mot att anståndet blir för dyrt för de företag som behöver använda det. Dessutom anser vi att även momsinbetalningar bör omfattas. Ytterligare en invändning är att skatteanståndet inte är en tillräcklig åtgärd för att möta företagens likviditetskris. menar att det behövs fler insatser för att komma till rätta med osäkerheten på kreditmarknaden och med framför allt de mindre företagens likviditetsproblem. Vi ifrågasätter därför bl.a. bankernas rätt att ensidigt säga upp krediter. Vi menar att låntagarna bör få ett starkare skydd genom att kunna få skadestånd om lån sägs upp på ett otillbörligt sätt. Det finns exempel från andra länder i där låntagare har ett bättre skydd än vad som erbjuds i . En skärpning av betalningstider är en annan nödvändig åtgärd. Det gäller såväl offentlig sektor som näringslivet. beslutade att förlänga redovisningsperioderna för mervärdesskatt för att komma tillrätta med likviditetsproblem hos mindre företag, orsakade av långa betalningstider. Om betalningar från myndigheter e.d. kan förkortas bör samma åtgärder vidtas inom det privata näringslivet. Det är viktigt att alla sektorer tar sitt ansvar. Eftersom läget är allvarligt kan även andra åtgärder bli nödvändiga. Det kan handla om att ställa ut statliga kreditgarantier eller en allmän bankgaranti. Sådana garantier måste självklart innehålla en del krav på motprestationer såsom att inga styrelsearvoden höjs och att inga bonusar betalas ut . Man kan också ifrågasätta om det är rimligt att tillåta utdelningar och höga pensionsavtal garantin används. Ett annat sätt kan vara att använda de banker staten är delägare i eller själv styr över genom att utöka aktiekapitalet och ändra ägardirektiven. Till exempel skulle Nordea eller kunna få ett särskilt uppdrag att se till att små och medelstora livskraftiga företag förhindras gå omkull på grund av finanskrisen. Staten skulle också kunna utöka sitt bankägande för att på så sätt få möjlighet att styra utvecklingen och tillföra nödvändigt kapital. 13.2Öka statens ägande i banksektorn föreslår att det statliga bankägandet ska öka. I första hand ska såväl som Nordea behållas. Vidare anser vi att ägandet i Nordea kan utökas och att kan utvidga sin verksamhet med t.ex. lokala bankkontor. Vi vill även undersöka förutsättningarna för en ny statlig in- och utlåningsbank. När staten går in med kapital i någon privat bank på grund av krisen ska det självklart vara i utbyte mot aktier. Om en bank tas över av staten ska utgångspunkten vara att den ska behållas. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts som får i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att utöka det statliga bankägandet. Men det krävs ytterligare insatser för att motverka framtida kriser. Därför har vi bl.a. föreslagit att en finanskommission ska tillsättas med uppdrag att ta fram förslag på vilka åtgärder som behöver vidtas för att förhindra framtida finanskriser. Vi måste finna och skapa fler möjligheter för en fungerande och ansvarsfull finansiering av viktiga samhällsinvesteringar. Den finansiella sektorn kan sätta hela stater och samhällen i gungning. När banksektorn prioriterar högsta möjliga vinst oavsett konsekvenser drabbar det oss alla i form av ökad otrygghet, högre arbetslöshet och en ojämnare ekonomisk fördelning. De bonussystem som många med rätta ifrågasätter , är självklart inte orsaken till den nuvarande krisen utan en konsekvens av ett dogmatiskt marknadsliberalt synsätt som varit förhärskande . har olika företrädare för de borgerliga partierna nästan tävlat i att uttrycka indignation över bonussystemen i den finansiella sektorn. I det här sammanhanget kan det vara värt att påminna om att samma borgerliga politiker som går till storms mot bonussystemen tidigare varit slående tysta i frågan. Den svenska bankmarknaden domineras totalt av de fyra storbankerna. () har som tumregel att en marknadsandel på är ett tecken på en dominerande ställning. Det råder enligt KKV en oligopolistisk struktur på den svenska bankmarknaden med ett fåtal stora aktörer som dominerar. Myndigheten konstaterar i en rapport att de fyra storbankerna Nordea, , och står för av den totala inlåningen från allmänheten. finns ingen lagstiftning som förhindrar en sådan marknadsutveckling. I förarbetena till bank- och finansieringslagen uttryckte den dåvarande regeringen följande: Utöver vad som kan följa av reglerna om soliditet och likviditet, riskhantering samt genomlysning saknas anledning att begränsa en banks eller ett kreditmarknadsföretags möjlighet att driva finansiell verksamhet.28 Om en bank uppfyller de ovan nämnda kraven finns det inga restriktioner på hur stor en bank får tillåtas att vara. Vi menar att det är dags att se över det beslutet. Det behövs begränsningar. Det kan inte vara rimligt att banker och andra finansiella institut tillåts bli så stora att de blir too big to fail. Det är ju detta vi bevittnat världen över, inte minst i , där flera stora banker skulle ha gått i konkurs om inte de federala myndigheterna gått in med massivt stöd i form av nödlån och annat kapitaltillskott. Anledningen till de stora räddningspaketen inte bara i utan i flera andra länder, är att de stora bankerna helt enkelt är för stora för att man ska kunna tillåta dem att gå under. Eftersom det finansiella systemet är så pass sammanflätat skulle en konkurs av en storbank resultera i en s.k. systemrisk för hela det finansiella systemet, vilket var det som hände när gick i konkurs . Det måste vara en av världens bästa affärsidéer att driva storbank. När tiderna är goda är vinsterna astronomiska, och går det åt skogen kan man räkna med att staten går in med skattebetalarnas pengar och räddar banken. Ett system där vinsterna är privatiserade, medan förlusterna socialiseras. Detta är en uppenbart orimlig ordning. En slutsats av finanskrisen är att privata företag förefaller ha vissa problem att bedriva bank. Detta stärker de skäl vi anfört ovan av vikten av ett ökat statligt ägande inom den finansiella sektorn.