mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — Därför lade vi ett särskilt sysselsättningsstöd ovanpå de generella statsbidragen för att kommunerna på allvar skulle kunna öka antalet anställda och därmed höja kvaliteten inom välfärdssektorn. I den nuvarande ekonomiska situationen då kommunernas skatteinkomster reviderats ned med är den modellen inte optimal. För att täcka upp för kommunernas skattebortfall ersätter vi det gamla sysselsättningsstödet med tillfälliga konjunkturstöd. I takt med att ekonomin stabiliseras och kommunernas skatteunderlag ökar avser vi att successivt fasa ut konjunkturstödet och ersätta det med det gamla sysselsättningsstödet. uppgick kommunernas och landstingens totala investeringsutgifter till . Förutom investeringar i byggnader, t.ex. skolor och sjukhus, investerar kommuner och landsting även i infrastrukturen för el, vatten, fjärrvärme, vägar och bostäder. I det nuvarande konjunkturläget krävs det insatser utöver det vanliga för att kommunsektorn inte ska bidra till att förvärra lågkonjunkturen. Det finns en risk att investeringar inte blir av eller skjuts , när de tvärtom skulle behöva tidigareläggas för att stimulera ekonomin och skapa arbetstillfällen. föreslår därför att ett konjunkturellt investeringsstöd införs . Vi avsätter därför 8 miljarder som medfinansiering till kommunsektorn. Stödet kan som mest uppgå till av investeringskostnaden och ska omfatta en investering som tidigareläggs eller annars riskerar att bli uppskjuten. Vi menar att investeringsstödet särskilt ska verka för ökad tillgänglighet för personer med olika typer av funktionshinder samt bidra till miljö- och energieffektiviseringar. Beträffande tillgängligheten kommer investeringsstödet att underlätta för kommunsektorn att nå målet enkelt avhjälpta hinder . har i en promemoria beräknat jobbeffekten av offentliga investeringar till 1500 arbetstillfällen per ökad miljard. förslag om ett investeringsstöd på bedöms sålunda skapa 12000 arbetstillfällen.55 I och med att arbetslösheten minskar till följd av förslaget, som statens skatteinkomster ökar från inkomstskatter och arbetsgivaravgifter blir den statsfinansiella effekten av förslaget endast 4,8 miljarder kronor.56 Förutom detta menar vi att regeringen ska undersöka möjligheterna att via Riksgälden ordna en kreditfacilitet för kommunsektorn. Utlåningen bör ske till statslåneränta. Det skulle avlasta banksektorn och även möjliggöra för de kommuner som nekas lån av bankerna att få sina behövliga krediter. 5.2.4.1Gemensamt förslag från s, mp och v: Modernisera skolans lokaler Alla barn har rätt till en bra skolmiljö. skolor har stora behov av renoveringar. På grund av den ekonomiska krisen är arbetslösheten i byggbranschen hög. Det finns ett gyllene tillfälle att sätta igång och tidigarelägga renoveringsprojekt som skapar nya jobb, leder till bättre arbetsmiljö för lärare och elever i landets skolor och minskar energianvändningen i våra skolor. Det tidigare stöd som funnits för energieffektivisering i offentliga lokaler håller på att avvecklas av regeringen. Vi menar att det är fel väg att gå, särskilt när byggkonjunkturen nu viker kraftigt. Många skollokaler är stora energislukare. Genom renovering och upprustning skulle energianvändningen kunna minska kraftigt och därmed skulle också driftskostnaderna minska långsiktigt. Det offentliga har här en skyldighet att gå före och visa hur god ekonomi och effektiv resursanvändning går hand i hand. , och Socialdemokraterna föreslår att det införs en skol-ROT för renovering av skolor . Avdraget ger skolorna maximalt av arbetskostnaderna tillbaka. För att få ta del av avdraget krävs att renoveringarna minskar energianvändningen . Det motsvarar samma regelverk som omfattar totalrenoveringar av flerfamiljshus. Alla skolor ska kunna få del av stödet. Vi avsätter för stödet 20102012. Vi bedömer att stödet skulle räcka till totalrenovering av omkring600 skolor eller motsvarande skollokalyta. Används det fullt ut kan det betyda 3500 tidigarelagda årsjobb i byggindustrin. elever och lärare har rätt till en bättre arbetsmiljö, och det är i kristider det är som allra mest lämpligt att göra de investeringarna. Att låta så många människor gå arbetslösa när det finns så mycket som behöver göras det är ett oansvarigt slöseri med resurser. Tabell 8: Finansiella effekter av stöd till renovering av skolor För att i dagens ekonomiska situation upprätthålla kvaliteten inom hälso- och sjukvården krävs det stora satsningar på jobben inom området. För är detta en kärnfråga och vi anslår därför betydligt mer än regeringen till landstingen. I en personalintensiv verksamhet som hälso- och sjukvården är personaltätheten mycket avgörande. Våra satsningar innebär fler jobb och bättre vårdkvalitet.57 Regeringens passivitet inför krisen innebär motsatsen. Alla ska ha rätt till god vård i rätt tid. Skälen till varför detta inte lyckas på alla platser är skiftande men en gemensam faktor är att det saknas såväl utbildad personal som resurser att anställa. Genom de resurser vi tillför landstingen kan stora grupper anställda inom vården få vidareutbildning som det öppnar upp för unga att då komma in på arbetsmarknaden. politik möjliggör en förändring. Vidare leder den privatiseringspolitik som regeringen för på hälso- och sjukvårdsområdet till att vården flyttas till aktörer vars syfte är att maximera vinsten. I en personalintensiv verksamhet finns de största möjligheterna till vinstökning i neddragningar av personalen med färre jobb och lägre kvalitet som resultat. 2008 gjorde de fem största privata koncernerna på den svenska vård- och omsorgsmarknaden en rörelsevinst på hela . Det är pengar som borde ha gått till vård och omsorg och som då hade räckt till en ökning av antalet vårdplatser inom svensk specialiserad psykiatrisk vård eller till 6000 nya anställda inom hälso- och sjukvården. Vi vill se en utvecklad och utvidgad primärvård nära medborgarna, med bl.a. fler geriatriker, kiropraktorer, psykologer och kuratorer. För ett bättre bemötande i sjukvården, och för att undvika för tidig utskrivning av patienter, behöver hälso- och sjukvården också stärka sina omvårdnadsresurser. Även inom den specialiserade somatiska vården krävs mer personal för att förbättra tillgängligheten och korta köerna. Bristerna inom den psykiatriska vården är väl belagda bl.a. i slutbetänkande. gör en stor satsning på den psykiatriska vården som bygger på långsiktighet, vilket vi tror är en förutsättning för framgång. När det gäller tandvården har regeringen genomfört en av sina största reformer. Reformen har lett till en mycket fördyrad administration och ökade priser. Stora belopp som satsats kommer aldrig patienterna till del. Det är inget annat än en skandal. anser att det nu är dags att ta ett steg mot en tandvårdsreform värd namnet och som innebär stöd för dem som mest behöver det. Målet är ett verkligt högkostnadsskydd liknande det som finns inom hälso- och sjukvården. För att en sådan reform ska vara möjlig att genomföra, såväl ur ekonomiskt som ur praktiskt perspektiv, väljer vi att fördela reformen . Tänderna måste ses som en del av kroppen. Kunskap är en rättighet och därför ska utbildningssystemet vara demokratiskt, jämlikt och jämställt. Men även utifrån ett kunskaps- och resultatinriktat perspektiv är det motiverat att försvara den likvärdiga skolan som tar hänsyn till och kompenserar för elevernas sociala bakgrund, kön och etnicitet samt deras olika erfarenhet. En grundförutsättning för att uppnå detta är att utbildningssystemet är skattefinansierat och demokratiskt styrt. Det behövs också en permanent förstärkning av skolans resurser. Framförallt behövs det fler vuxna i skolan. Det behövs pedagogisk personal såsom lärare och specialpedagoger, som kan hjälpa eleverna i deras lärande, men även personal som kan ge stöd på annat sätt. Exempelvis skulle fler skolbibliotekarier vara en god hjälp att främja läsandet. Fler studie- och yrkesvägledare skulle hjälpa eleverna att göra bättre underbyggda val i fråga om framtida arbeten och studievägar. Fritidshemmen är en del av utbildningssystemet och ska tillsammans med skolan utgöra en helhet, som bidrar till barnens allsidiga utveckling och lärande. De ska därför, precis som skolan, vara likvärdiga men bristen på resurser gör att de omöjligen kan fullgöra sitt uppdrag. Bara har antalet barn per årsarbetare ökat från 17,4 till 20,5 trots att det har funnits statsbidrag för att anställa fler. Elevernas hälsa ska uppfattas som en fråga för hela skolan, inte bara för den enskilda eleven. Skolan får inte blunda för att hur verksamheten organiseras och miljön utformas kan bidra till elevers ohälsa, psykiskt såväl som fysiskt. För att skolsköterska, kurator och psykolog ska kunna ingå i det förebyggande arbetet måste de finnas närvarande i skolverksamheten. Elever ska enkelt och kunna komma i kontakt med dem, lärare ska kunna få handledning och dessa yrkesgrupper kan vid behov ingå i arbetslagens arbete. Därför måste fler anställas inom elevhälsan. För att jämställdhetsarbetet ska vara framgångsrikt måste det finnas med i hela verksamheten i förskola och skola. Därför måste varje anställd få tillräcklig kunskap och medvetenhet om hur det egna förhållningssättet och den pedagogiska verksamheten påverkar ur jämställdhetssynpunkt. Genuspedagogerna skulle kunna ha en viktig del i detta arbete, men för att genuspedagogerna ska få möjlighet att nå alla anställda krävs att de är fler, och en genuspedagog per kommun är därför otillräckligt. En annan förutsättning för att genuspedagogernas kompetens ska kunna tas till vara är att de har tillräckligt med tid och resurser till sitt förfogande. Alltför många av dem som har utbildat sig till genuspedagog måste bedriva jämställdhetsarbetet inom ramen för sina ordinarie tjänster. Det finns därför ett stort behov av mer resurser för att inrätta särskilda tjänster för genuspedagogerna i kommunerna och på skolorna. Förskolan ska se till att alla barn får möjlighet att delta i en pedagogisk verksamhet av god kvalitet med välutbildad personal. har allt fler barn fötts och köerna till förskolan har blivit längre. Vissa kommuner kan inte längre erbjuda förskoleplats inom rimlig tid. Andra kommuner kan inte tillgodose önskemål om en plats nära hemmet. Det har också blivit större barngrupper och fler barn per avdelning. På lite är det angeläget att öka personaltätheten för att göra det möjligt att minska storleken på barngrupperna ännu mer för att varje barn ska kunna få det stöd det behöver i sin utveckling. Vi vill därför fortsätta och utöka den satsning som vi inledde under förra mandatperioden och som innebar att 6000 fler anställdes i förskolan. I första hand behövs fler förskollärare och barnskötare, men även andra personalkategorier kan komma ifråga. Det är till exempel alltför få barn som får det modersmålsstöd de borde har rätt till. Äldre kvinnor och män har rätt till en väl fungerande, trygg och säker äldreomsorg. Den ekonomiska krisen slår nu mot kommunerna och på många håll genomförs nedskärningar i en äldreomsorg som istället skulle behöva ökade resurser. Det drabbar de äldre kvinnor och män som behöver hemtjänst eller bor på äldreboende men också deras anhöriga. Det är främst arbetarklassens döttrar som får ta över när den offentliga äldreomsorgen krymper. Äldre med goda inkomster köper istället privata tjänster. Det drabbar också personalens arbetsvillkor med ökad stress, försämrade arbetstider och mindre möjligheter till heltid och fasta tjänster. I nuvarande ekonomiska kris gäller det i första hand att stoppa nedskärningarna. Som tidigare nämnts i denna motion satsar 10 miljarder mer än regeringen på kommunerna för att rädda välfärd och jobb. Det motsvarar ca 20000 anställda i kommunsektorn. Nedskärningarna i kommunerna riskerar att göra det ännu svårare för äldre att få plats på äldreboende. Mellan minskade antalet platser på äldreboende med 1000. Det hjälpte inte med ett investeringsstöd på 500 miljoner, som bara använts till hälften, när det är personalen som är den stora kostnaden för kommunerna. Fler äldreboendeplatser kräver ökade resurser till kommunerna. Istället för att satsa resurser på privatisering och en diffus värdighetsgaranti vill vi särskilt satsa på förbättringar för äldre kvinnor och män med annat modersmål än svenska, multisjuka äldre och äldre människor med psykisk ohälsa. Här behövs det en utveckling av äldreomsorgens insatser och stöd i ett nära samarbete med hälso- och sjukvården. Detta nödvändiga samarbete försvåras av den pågående privatiseringen med kundvalsmodeller inom äldreomsorgen och den av regeringen påtvingade fria etableringsrätten inom primärvården. I många kommuner leder nedskärningar till att biståndsbedömningarna i blir mer restriktiva. Det första som får stryka på foten är ofta tid för sociala aktiviteter och det förebyggande arbetet. vill som en del i vår satsning på välfärdsjobb stoppa denna utveckling och på öka antalet anställda och därmed kvaliteten i . Verklig valfrihet i där äldre har inflytande över vad de får hjälp med och hur det utförs kräver tillräckligt med personal. Äldreomsorgen måste bli en attraktiv arbetsplats och då krävs goda arbetsvillkor. Som i andra kvinnodominerade branscher finns det inom äldreomsorgen många deltider och timanställningar. Rätten till heltid kombinerad med vettiga scheman när det gäller arbetstid och nej till delade turer kräver tillräckligt med personal. Tillgänglighet är en förutsättning för att människor med funktionsnedsättning ska ha full delaktighet i samhället. menar att det är ett absolut krav att nationella handlingsplanen genomförs och vill förlänga tiden till . investeringsstöd på till kommunsektorn är därvid av central betydelse. Bristande tillgänglighet måste bli en diskrimineringsgrund. Både antalet personer med beviljat stöd inom LSS och antalet som är berättigade till stöd enligt socialtjänstlagen har ökat. Med minskade resurser i kommunerna kommer människor med behov av stöd i vardagen inte att få de insatser de behöver. Fler anställda behövs för att öka tillgången till daglig verksamhet, och för att förstärka stödet till de psykiskt funktionshindrade. Vi vill att människor med psykiska funktionsnedsättningar ska få rätt till ett personligt ombud. Fler måste rekryteras för detta viktiga uppdrag. Sammantaget finns det ett stort behov av fler anställda inom verksamheter för personer med funktionsnedsättningar . Det skulle ge många människor betydligt bättre möjligheter att delta i samhället på lika villkor. När det gäller såväl äldre- som handikappomsorgen finns det även stora behov av kompetensutveckling. gör därför en 10-årig kompetenssatsning på 2 miljarder till handikappomsorgen och 4 miljarder till äldreomsorgen. har borgerliga debattörer ifrågasatt om kulturen är en del av välfärdens kärna. anser att kulturen med råge lever upp till att vara en del av välfärden, ja kanske är det rent av den innersta kärnan. Behovet av kultur är grundläggande. Kultur är hälsobefrämjande och bidrar i högsta grad till att öka sysselsättningen. Våra förslag till budgetsatsningar visar att det går att göra ännu mer på detta område. För att klara av detta måste vi satsa på kulturarbetarna. Våra största satsningar inom utgiftsområde 17 är ett lyft för barn- och ungdomskulturen dels genom att vi avsätter från Svenska Spels vinst, dels genom så kallade accessarbetsplatser för 100 miljoner. Vi gör också stora satsningar på musik, dans och teater. Inom den ideella sektorn gör vi en satsning som också genererar arbetstillfällen. Accessarbetsplaterna innebär att möjligheten att renovera och modernisera vår gemensamma kulturskatt infrias. Det handlar om att tillgängliggöra material och ge fler människor möjlighet att uppleva olika typer av konstsamlingar. Vi anser att det finns stora behov inom området, inte minst när det gäller digitalisering av analogt material, och vi satsar därför , vilket vi tror kommer att innebära drygt 600 välbehövliga arbetstillfällen. Lyftet på barn- och ungdomskultur ska användas för att stärka kompetensen i hela landet inom området och kan innebära ytterligare 900 arbetstillfällen. Satsningarna på musik, dans, teater och den ideella sektorn kan generera upp till 600 arbetstillfällen. Sammanlagt presenterar vi ett jobbpaket som omfattar 2100 nya jobb inom kulturområdet . I årets budgetmotion satsar vi dessutom sammanlagt i ett investeringsstöd till kommunerna. Vi anser att dessa pengar kan användas bland annat för att rusta upp och tillgängliggöra lokaler och anläggningar som används för kultur- och idrottsändamål. För oss är det viktigt att dels tillgodose att befintliga lokaler görs mer tillgängliga, dels att nya kan byggas. är ytterligare ett exempel på verksamhet som står inför stora ombyggnadsbehov och till detta behövs också statliga investeringsmedel. 5.3Utbildning för jobb och aktiv arbetsmarknadspolitik Framtidens arbetsliv kommer att ställa allt större krav på arbetskraftens kunskaper och tendensen är att allt fler arbeten kräver eftergymnasial utbildning. Yrkesspecialisering kommer att ske senare vilket ställer högre krav på den eftergymnasiala utbildningen. Yrkeslivet ställer också krav på grundläggande basfärdigheter såsom självständighet, förmåga att formulera och lösa problem, kritiskt tänkande och kommunikativ förmåga samt goda teoretiska kunskaper. All gymnasieutbildning måste därför ge eleverna dessa grunder som de får de praktiska och teoretiska kunskaper som är nödvändiga för att förbereda för samhälls- och arbetslivet. Av detta följer att gymnasiet också ska ge alla behörighet till fortsatta studier. Högskolan måste öppnas för alla grupper i samhället och det behövs åtgärder för att motverka snedrekrytering. För att det livslånga lärande ska bli verklighet även för dem som inte söker sig till högskolan krävs att utvecklas mot och anpassas till de föränderliga behov som finns i samhället och hos individerna. Utbildning ger fler valmöjligheter i livet. För individen är vidareutbildning därför ett aktivt val för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Det är då en naturlig utveckling att fler vill utbilda sig under lågkonjunktur. För att ta tillvara detta intresse måste de statliga investeringarna i utbildning öka. 5.3.1Bygg ut högskola och universitet Erfarenheten från tidigare lågkonjunkturer visar att ökad arbetslöshet leder till att fler människor söker sig till studier. Inte minst brukar söktrycket på högskolan öka. Orsakerna är flera. En anledning är att förbättra sin ställning på arbetsmarknaden. En högskoleutbildning ökar i allmänhet chansen att få ett arbete, även i en lågkonjunktur. Många människor ser också studier som en meningsfull sysselsättning i sig och ett bättre alternativ än arbetslöshet. Rapporterna om rekordmånga ansökningar till högskolan kommer därför inte som någon överraskning. ansökte och antogs ett rekordstort antal till högskolan. Jämfört med 2008 var det nära 60000 fler sökande och 33000 fler som antogs till en utbildning vid högskolan. Antalet elever på gymnasieskolan är fortfarande mycket stort. /09 fanns det 396336 elever i gymnasieskolan vilket är fler elever än . Det innebär att antalet potentiella sökande till högskolan kommer att öka kraftigt . Hur många som faktiskt kommer att söka en högskoleutbildning går givetvis inte att säga exakt, men av dagens gymnasieelever säger att de vill läsa vid högskolan. Vi ser det ökande antalet studenter som ett bra tillfälle att tillfredsställa det stora behov av arbetskraft som, trots konjunkturläget, finns inom flera samhällssektorer. De satsningar vi föreslår för ökad tillgänglighet och bättre kvalitet inom offentlig verksamhet genom att anställa mer personal kan inte ske utan att man utbildar fler människor inom vuxenutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning och högskola. Behovet av högskoleutbildade kommer också att vara mycket stort även utan vårt förslag för att skapa fler arbeten i offentlig sektor. Pensionsavgångarna kommer att bli allt större och räcker inte antalet utexaminerade för att täcka kompetensbehovet inom utbildning och hälso- och sjukvården. Det är därför ett lämpligt tillfälle att inleda denna generationsväxling. valde relativt få att läsa vid högskolan. Många, men inte alla, lärosäten har inte lyckats fylla alla utbildningsplatser. har ökningen av studenter därför rymts under takbeloppen. Dessa platser är emellertid inte tillräckliga för kommande ökningar av söktrycket. bedömer därför att resurserna till högskolan behöver öka till nära 25000 platser . En oroväckande utveckling är den borgerliga regeringens vilja att begränsa möjligheten för människor att bli behöriga att läsa vid högskolan. kommer deras politik att innebära att antalet högskoleutbildade blir färre vilket skulle kunna få allvarliga effekter inom såväl det privata näringslivet som den offentliga sektorn. Efter ett initiativ från har det nu inrättats en yrkeshögskola för eftergymnasial yrkesutbildning. samlas det som var kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildning, kompletterande utbildning o.s.v. under denna gemensamma benämning. Förhoppningsvis kommer det att innebära en tydligare struktur och likvärdig kvalitet utan att för den skull innebära avkall på flexibiliteten och den lokala och regionala anknytningen. Just flexibiliteten och att lokala behov tillåts styra verksamheten kan göra till ett viktigt redskap för att motverka följderna av lågkonjunkturen. Trots stigande arbetslöshetssiffror finns yrken där det råder brist på arbetskraft. Därför behövs ytterligare platser inom yrkesutbildningen. satsar således på att skapa ytterligare platser inom . Från och med 1990-talets början har nedskärningar och ett ineffektivt resursutnyttjande på grund av marknadsanpassningar gjort att grund- och gymnasieskolan inte klarat av sitt uppdrag att ge alla elever de kunskaper de har rätt till. Vuxenutbildningen har ett stort ansvar för att ge människor en ny chans och är en viktig del i det livslånga lärandet. I den borgerliga utbildningspolitiken läggs hela ansvaret för lärandet på individen. Skolans ansvar och skyldigheter kommer helt i bakgrunden. Oviljan från regeringen att genomföra ekonomiska satsningar på skolan kommer att ställa krav på en utbyggd vuxenutbildning eftersom fler elever kommer att behöva komplettera sina grund- och gymnasieskolestudier. Ytterligare faktorer som påverkar tillströmningen till vuxenutbildningen är dagens stora gymnasiekullar och det rådande konjunkturläget med hotande massarbetslöshet. satsningar på ökad kvalitet inom den offentliga sektorn med fler anställda och en höjning av kompetensen ställer också krav på en utbyggnad av den kommunala vuxenutbildningen. Det finns också många människor som behöver komplettera sin tidigare utbildning i grund- och gymnasieskolan. För att ge dessa människor ett incitament att öka sina kunskaper och stärka sin ställning på arbetsmarknaden introducerar vi 2.0. Vi genomför också satsningar som förbättrar möjligheten för unga att komplettera sin utbildning. Direkta satsningar på fler reguljära jobb och för att förhindra varsel och uppsägningar utgör kärnan i budgetalternativ. De direkta investeringar i bostadsrenoveringar och nybyggnation, infrastruktur, miljöteknik och i den gemensamma välfärden som vi föreslår är erkänt effektiva sätt att skapa samhällsnyttiga jobb. Men vid sidan av de direkt jobbskapande åtgärderna vill vi också stärka och utveckla den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det är en central uppgift att utforma utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken på ett sådant sätt att människor inte långvarigt slås ut från arbetsmarknaden, som skedde efter 1990-talskrisen. En gedigen satsning på utbildning och aktiva arbetsmarknadsinsatser också en nödvändig investering för att klara de stora utmaningar generationsväxlingen och klimatomställningen innebär. Som vi beskrivit i avsnitt 4.11 står vi inför en stor generationsväxling på arbetsmarknaden. I flera branscher, inte minst i offentlig sektor, riskerar vi att stå inför en brist på kvalificerad arbetskraft inom bara .