ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A286 · 2009-10-02 00:00:00 — Ökat ansvar för invandrarföreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat ansvar för invandrarföreningar. Invandrarföreningarna fyller i de flesta fall en mycket bra funktion. Dock skulle deras arbete kunna komma samhället till ännu större nytta. Staten skulle genom en bättre fördelning av bidrag kunna involvera föreningarna i integrationsarbetet med nyanlända flyktingar och invandrare. Människorna som är aktiva i invandrarföreningarna har unika insikter i vilka problem som är störst för en nyanländ person i , och det vore slöseri att inte ta till vara på dessa. Ett exempel är den svenska byråkratin, som ju inte är helt lättbegriplig ens för en infödd svensk. Här skulle invandrarföreningarna kunna vara behjälplig med assistans. De skulle också ha lättare att nå ut till de relevanta grupperna. Just att nå ut till invandrargrupperna är ofta ett problem för svenska myndigheter. Själv har jag träffat tjänstemän inom till exempel äldreomsorg som vittnat om att det kan vara svårt att få kontakt med både äldre och anhöriga. Ett problem med vissa existerande föreningar är att de ofta får bidrag utifrån hur många medlemmar de har. Detta är inte ett bra sätt att portionera ut pengar. Istället borde aktivitetsgraden hos den enskilda föreningen vara det som är bidragsgrundande. Till exempel kunde man dra upp riktlinjer som skulle premiera aktiviteter som syftar till en större interaktivitet med det svenska samhället. Ett intressant exempel där invandrarföreningar spelar en central roll i integrationsarbetet är . Där uppdrar regeringen åt invandrarföreningar att till stor del ta på sig att sköta integrationsarbetet med nyanlända invandrare och flyktingar. En positiv erfarenhet från är att integrationsprocessen upplevs ha större legitimitet om den sköts av människor som själva har erfarenheter av hur det är att komma som ny medborgare till ett land. Mot denna bakgrund bör regeringen se över hur kompetensen hos invandrarföreningarna kan utnyttjas bättre, bland annat genom förändringar i bidragssystemen. Reza Khelili Dylami (m)
mot · GX02A287 · 2009-10-02 00:00:00 — Ungdomars villkor på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar av villkoren för ungdomar på arbetsmarknaden. lämnar de största ungdomskullarna sedan fyrtiotalistgenerationen skolan. Det samhälle de möter präglas tyvärr av historiskt hög ungdomsarbetslöshet och en otrygg arbetsmarknad med dåliga anställningsvillkor för unga. Ungdomar är den grupp som redan har betydligt lägre löner och mer flexibla och otrygga arbetsvillkor än andra grupper. Sedan den borgerliga regeringen förlängde möjligheterna till längre tidsbegränsade anställningar har anställningsförhållandena försämrats ytterligare. Andelen unga med visstidsanställningar har ökat dramatiskt. LO upprättar så kallade hjälptelefoner dit ungdomar kan vända sig med frågor om anställningsvillkor och andra rättigheter man har som anställd. har en markant ökning av antalet samtal noterats. Fackets hjälptelefon finns även under andra delar av året, och 2009 har man fått mer än dubbelt så många förfrågningar som . Den absolut vanligaste frågan handlar om lönen. Då LO:s ungdomshandläggare besökte denna sommar saknade av de sommararbetande ungdomarna ett anställningsbevis. I den politiska debatten och från arbetsgivarhåll hörs allt oftare att ungdomslönerna borde sänkas. Det vore att gå åt helt fel håll. Att ytterligare försämra arbetsvillkoren för unga på en redan otrygg arbetsmarknad skulle bara leda till ökade klyftor och att vägen till vuxenlivet blir ännu längre. Det är tvärtom mycket viktigt att villkoren på arbetsmarknaden är desamma oavsett ålder. Därför behöver vi förstärka ungdomars trygghet och inte försämra den.
mot · GX02A288 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till heltidsanställning. Att ha ett arbete är viktigt av många orsaker. Det allra viktigaste med att ha ett arbete är att kunna försörja sig. Det är viktigt ur flera aspekter, exempelvis ger det en tillfredsställelse att ha ett arbete som man trivs med, det ger social status och större kontaktnät. Det finns också ett värde som inte kan mätas i pengar, nämligen egenvärdet. Trots detta måste man också kunna försörja sig på sitt arbete. För att kunna det måste lönen vara tillräckligt stor. För att lönen ska kunna vara tillräckligt stor måste människor få chansen att arbeta heltid. Tyvärr får inte alla den chansen . Timanställningar är en anställningsform som passar ett fåtal människor i livet, exempelvis när de tjänar extra pengar . Att försörja sig och eventuellt en familj med hjälp av timanställning är ett mycket besvärligt liv. Regeringen bör verka för att antalet timanställningar minimeras till förmån för heltidsanställningar. För att klara tillfälliga behov kan vikariepooler med heltidsanställda bildas, för att undvika timanställningar. i (s)
mot · GX02A289 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ökad satsning på arbetsmiljöarbetet. uppgifter är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv. På grund av de besparingar som regeringen gjort på har möjligheten för myndigheten att göra tillsynsbesök och besöka arbetsställen minskats. gjorde 40 000 tillsynsbesök och 22500 arbetsställen besöktes medan man minskade antalet tillsynsbesök till 33 200 och antalet arbetsställen som besöktes till 19 200. Det är ganska uppenbart att regeringens besparingar har slagit hårt mot en viktig verksamhet när tillsynsbesöken reducerats med . Arbetsmiljölagens syfte är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö. Men när de ekonomiska intressena alltid är överordnade andra frågor så hamnar ofta arbetsmiljöarbetet i skymundan. Risken är dessutom uppenbar att det under den rådande jobbkrisen blir allt tystare på arbetsplatserna när många är rädda att bli av med sitt arbete. Skyddsombudet, som har uppgift att företräda arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor, får då ett tungt ansvar att vara den som är pådrivande för att åstadkomma nödvändiga förbättringar på arbetsplatsen. tillsynsbesök och besök av arbetsställen är till stöd både för arbetsgivarna och för skyddsombuden när det gäller att förbättra arbetsmiljön och därmed förebygga ohälsa. Dessutom uppstår det situationer där skyddsombud saknas och där arbetsgivaransvaret är oklart. Ett exempel ur verkligheten 2009 är följande: 20 personer arbetar på ett tak utan någon som helst skyddsanordning. Samtliga 20personer var så kallade egenföretagare med F-skattsedel. Eventuell arbetsmiljöansvarig fanns inte närvarande och det fanns heller ingen upprättad arbetsmiljöplan. Den ökande förekomsten av företag som inte har kollektivavtal med facklig organisation försämrar arbetstagarnas möjlighet att ha en företrädare i form av skyddsombud som bevakar arbetsmiljöfrågor. uppdrag förutsätter att man kan göra tillsynsbesök och att man kan vara arbetsgivare och skyddsombud behjälpliga, men för det krävs det fler arbetsmiljöinspektörer som kan bevaka att lagar och regler följs. Regeringens fortsatta besparingar på är därför något som är både allvarligt och oroande för den framtida utvecklingen på arbetsmarknaden. Risken är uppenbar att antalet arbetsplatser med dålig arbetsmiljö, där ohälsa och olycksfall förekommer, kommer att öka i antal när den myndighet som ska finnas till stöd inte längre har möjlighet att utöva tillsyn. För att ska ha rimliga förutsättningar att kunna medverka till ett förebyggande arbetsmiljöarbete, till stöd för både arbetsgivare, skyddsombud och anställda, behövs ökade resurser, inte besparingar.
mot · GX02A290 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en aktiv och rättvis jobbpolitik för ungdomar. Vi anser att regeringen nu måste ta ungdomsarbetslösheten på allvar. har antalet arbetslösa ungdomar ökat från 32 666 personer till 59211 personer . I län har ungdomsarbetslösheten ökat personer till 2409 personer . Det visar att regeringens jobbpolitik är ett stort misslyckande som drabbat ungdomar särskilt hårt. Istället för att satsa på ungdomarna har regeringen lämnat framtid åt sitt eget öde. Dessvärre så verkar inte regeringen ta lärdom av sitt misslyckande. Skattesänkningar i miljardklassen istället för att satsa på att rusta ungdomar så att de kan få jobb är både dumt och oansvarigt. Vi menar att en aktiv jobbpolitik med arbetsmarknadsutbildningar, fler praktikplatser, fler utbildningsplatser på universitet och högskolor och fler platser på komvux är betydligt smartare. Att investera i ungdomar är att satsa ur den jobbkris vi nu befinner oss i. Med en aktiv jobbpolitik skulle dessutom Arbetsförmedlingen få uppdraget att aktivt börja jobba med de ungdomar som är arbetslösa. Med det menar vi inte att alla ungdomar är i behov av stöd men de som verkligen behöver hjälpinsatser för att komma vidare till jobb, praktik eller studier måste kunna få det stödet utan att behöva vänta . Regeringens så kallade satsning på jobbcoacher i ett läge när arbetsmarknaden rasade är helt signifikativt för den misslyckade jobbpolitiken. När vi dessutom vet att lågkonjunkturen har ett slut och att det kommer att finnas en arbetskraftsbrist så är det viktigt att rusta ungdomarna så att de är redo att med kunskap och kompetens ta sig an arbetsmarknaden. Att satsa på en mer yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för ungdomar och lärlingsplatser för långtidsarbetslösa ungdomar är framtidsinriktat. Dessutom skulle man kunna lösa stora delar av den utmaningen med generationsskiftet inom välfärdssektorn genom att ungdomar jobbar med äldre mentorer som kan dela med sig av den kunskap och kompetens som förvärvats genom ett långt yrkesliv.
mot · GX02A293 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att anpassa arbetslivet efter människors livssituation. Trots att är ett av världens mest jämställda länder är orättvisorna på arbetsmarknaden mellan kvinno- och mansdominerade yrken fortfarande stora. Medan ett arbete på heltid har blivit en självklarhet för de flesta män har många kvinnor ofta tvingats acceptera ett arbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand yrken inom service, vård och omsorg. En annan utveckling har varit att antalet tidsbegränsade anställningar ökat väldigt kraftigt. Sammantaget innebär denna utveckling att den ekonomiska tryggheten för människor har försämrats. Framför allt gäller det i åldrar då man normalt bildar familj och skaffar barn. Förutom den allmänna ekonomiska och sociala osäkerhet som en för liten tjänst eller en tidsbegränsad anställning innebär försvårar det också möjligheterna att få låna pengar eller få ett hyreskontrakt. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Stressen måste minska. De anställdas inflytande över det egna arbetet och arbetstiden måste öka. Heltid bör vara det naturliga, deltid en möjlighet. Alla kvinnor och män måste ha rätt till ett arbete som det går att försörja sig på. Ofrivillig deltid och ofrivilliga timanställningar måste motverkas och lönediskriminering bekämpas. Den införda begränsningen av deltidsarbetslösas möjlighet att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och det faktum att vi för den framtida välfärdens finansiering inte har råd att inte ta vara på alla människors vilja att arbeta, ger ytterligare motiv till varför vi måste hitta en bra lösning. Det kan antingen ske genom att parterna på arbetsmarknaden avtalar om det eller, om det inte visar sig vara en framkomlig väg, och mycket tyder på det, genom att vi lagstiftar om en rätt till heltid och en möjlighet till deltid.
mot · GX02A294 · 2009-10-02 00:00:00 — Skärpt lag om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten till undantag från turordningsreglerna vid uppsägning ska tas bort. höjs ofta röster från flera borgerliga partier och arbetsgivarorganisationer om att lagstiftningen vad gäller anställningsskyddet för löntagare behöver förändras. Vad det handlar om är att de menar att det ska försvagas. Argumentet är att det skulle göra att arbetsgivarna skulle bli mera benägna att anställa. Vi menar att de möjligheter som finns att använda sig av olika anställningsformer mycket väl tillgodoser det behov som kan finnas av olika typer av provanställningar. Vi anser i stället att det finns amledning att skärpa lagstiftningen i en del. kan arbetsgivare med högst tio anställda få undanta två personer innan turordning efter anställningstid fastställs vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Detta möjliggjordes genom en ändring av 22 § lagen om anställningsskydd (LAS) och ändringen gäller . Motivet som angavs för denna lagändring med undantagsregeln är att arbetsgivare med färre än tio anställda ska kunna undanta särskilt betydelsefulla nyckelpersoner, något som det inte borde vara nödvändigt att lagstifta om. Parterna kan vid uppsägning på grund av arbetsbrist gemensamt konstatera att vissa personer med särskild kompetens kan vara avgörande för ett företags överlevnad. Arbetstagarorganisationerna prövar då om man ska sluta avtal om en viss turordning. Med den förändring som gjordes är det istället arbetsgivaren som ensam beslutar vilka två personer han eller hon vill undanta. Det har under dessa år visat sig att det inte alltid är just nyckelpersoner som undantas. Flera exempel finns där undantagsmöjligheten har inneburit att obekväma anställda, föräldralediga (oftast kvinnor) och tjänstlediga på grund av havandeskap har blivit tvungna att lämna sina anställningar. Men även andra anställda som upplevs som obekväma, till exempel fackligt förtroendevalda, kan med arbetsgivarens goda minne bli de som inte får stanna kvar trots rätt kompetens och lång anställningstid. Vi menar att den genomförda förändring av 22 § LAS som gör det möjligt för arbetsgivare med högst tio anställda att undanta två personer innan turordning efter anställningstid fastställs vid uppsägning på grund av arbetsbrist, ska tas bort. På en arbetsplats med en väl fungerande samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare kommer alltid båda parter att se till att verksamheten värnas på ett så bra sätt som möjligt. Då kan faktiskt undantag från turordningsreglerna i stället vara ett hinder eftersom det kan skapa konflikter i stället för att lösa problem.
mot · GX02A295 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslivsforskning i . som regeringen genomför stora förändringar inom arbetsmarknadspolitiken nedrustas arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen. Konsekvenserna av detta är att , liksom 300 forskare, försvunnit från arbetslivsforskningen. Detta motsvarar en tredjedel av landets samlade resurser för forskningen inom området. har universitet och högskolor inte tillförts några nya medel för att ta över uppgifter. Därutöver minskas resurserna för . Antalet inspektioner på våra arbetsplatser minskar kraftigt. var ett föregångsland inom arbetsmiljöområdet. Vi drar oss nu ur de stora internationella samarbetsorganen. är det endast och av EU-länderna som saknar arbetslivsforskning. För en framgångsrik politik på arbetslivsområdet krävs en fortlöpande dialog med en aktiv forskning. Det behövs kunskaper om arbetslivets organisation, om arbetsmiljö, arbetsskador, ledning, inflytande och delaktighet, alltså kunskaper om vad som krävs för att skapa ett gott arbetsliv som inte slår ut människor. När förhållandena på den svenska arbetsmarknaden ändras i den takt de gör behövs arbetslivsforskningen extra mycket. Man måste våga ställa de kritiska frågorna som man utvecklar en grund för goda politiska lösningar.
mot · GX02A297 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till tjänstledighet för förtroendeuppdrag inom . Vid årets budgetpresentation nämns ingenting om möjligheter att vara förtroendevald i . Efter att kyrkan och staten skildes åt beslutades övergångsbestämmelser som sträcker sig i en period . Det fanns en förhoppning om att både skattebefrielsen på prästlönetillgångarna och de lagreglerade möjligheterna till tjänstledighet vid kyrkopolitiska uppdrag skulle ha funnit sin lösning. Men så blev det inte, budgetproposition ger inga svar. har nästan 40 000 förtroendevalda runtom i vårt land. De har till uppgift att vara delaktiga, ta ansvar för och utveckla verksamheten inom . De arbetar i församlingar, stift och inom kyrkomötet för att även skall vara en öppen folkkyrka för alla i hela landet. De bevakar och beslutar om underhållet av våra kyrkor en väsentlig del av vårt kulturarv samt beslutar om frågor som rör begravningsväsendet. Det är viktigt att kan behålla sina förtroendevalda och vi kan genom att lagstifta ge dem laglig rätt till att vara tjänstlediga för detta uppdrag. Det handlar om att fortsätta ge möjlighet för en demokratisk styrning av genom att ge möjlighet för dem som valts till församlingar, stift och till att sitta i kyrkomötet att kunna delta i möten m.m. Att ge dem laglig rätt för tjänstledighet så att de får tid att fullfölja det uppdrag som de är valda till.
mot · GX02A299 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en närmare samverkan mellan Arbetsförmedlingen i och och att på försök nyttja arbetsmarknadsråden friare och där arbetsförmedlingens resurser kan användas friare. organiserats om har de tidigare arbetsmarknadsnämnderna ombildats till arbetsmarknadsråd. Förhoppningen med dessa måste vara att olika parter delar information och exempel mellan varandra och tänker gemensamt och strategiskt kring ödesfrågor som långtidsarbetslöshet, integration och ungas inträde på arbetsmarknaden. Personer med olika kompetens och olika befogenheter gör arbetet bredare och förankra det i flera organisationer. Men möjligheten måste sedan också finnas att reellt påverka arbetet. Det som ansågs som ett problem med de tidigare arbetsmarknadsnämnderna var att de upplevdes sakna muskler. Att nämnderna saknat beslutsbefogenheter har lett till att många av de förslag som nämnderna velat genomföra inte har gått att realisera. Det är möjligt att de nya arbetsmarknadsråden ännu inte hittat sin definitiva form, men tyvärr tyder mycket på att problemen fortsätter som tidigare, men under ett annat namn. Naturligtvis är det svårt för Arbetsförmedlingen med sina nationella direktiv att helt anpassa sig efter lokala och regionala förhållanden, men det är trots allt ett viktigt mål att sträva efter. Arbetsmarknaden och arbetsmarknadens problem ser olika ut i olika landsdelar, och måste därför tacklas på olika vis. Arbetsmarknadsrådens uppgift måste vara att anpassa arbetsmarknadspolitiska åtgärder för lokala behov. Råden måste ha reella möjligheter, klara mandat och resurser att påverka arbetsmarknadens lokala och regionala utformning. I och ser vi också klara fördelar med att samarbeta mer tillsammans med varandra, över kommungränsen. Två stora städer som har ambitionen att utgöra ett arbetsmarknadsområde och redan arbetar med konceptet fjärde storstadsregionen. Med anledning av detta ser vi gärna att och arbetsmarknadsråd får arbeta friare och att även Arbetsförmedlingens resurser kan användas friare i dessa kommuner under en försökstid. Vinsten skulle förhoppningsvis vara en närmare och bättre förankring av åtgärder, fler i arbete och färre jobb som inte blev tillsatta. Mot denna bakgrund finns anledning pröva möjligheten för och att i en försöksverksamhet tillsammans nyttja arbetsmarknadsråden friare och även Arbetsförmedlingens resurser används friare än med dagens regelverk.
mot · GX02A300 · 2009-10-02 00:00:00 — Lagstöd för handläggning av inkassoärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att a-kassorna med stöd av lag bör få möjlighet att använda de resurser som krävs för en effektiv handläggning av inkassoärenden. Arbetslöshetskassorna sköter om utbetalningen av arbetslöshetsersättningen. Det förekommer att medlemmar får ersättning på felaktiga grunder, dessa belopp varierar kraftigt i storlek. handlar det om utbetalning för någon/eller att ersättning har utgått från olika system, beroende på misstag från den försäkrades sida. Men det kan också handla om betydande belopp där medlemmen arbetat (svart eller vitt) eller haft företag vid sidan av att ersättning har utbetalats. I dessa fall är det viktigt för försäkringens trovärdighet att pengarna återbetalas skyndsamt. Det finns ett antal av dessa personer som har låg betalningsvilja och där problem har uppstått när pengarna ska återbetalas. har arbetslöshetskassorna lämnat dessa ärenden till inkassoföretag för effektiv handläggning. Det totala skuldbeloppet för samtliga arbetslöshetskassor 2007 var . IAF (Inspektionen för arbetslöshetskassorna) har konstaterat att a-kassornas överlämnande av indrivningsärenden till inkassoföretag strider mot regeringsformen 11 kap. 6 § tredje stycket, där det står att förvaltningsuppgift kan överlämnas till bolag, förening, samfällighet, stiftelse eller enskild individ. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, skall det ske med stöd av lag. Erfarenheter visar att betalningsviljan ökar kraftigt i samband med att inkassobolag blir inkopplade. I de fall kassorna nu tvingas att driva återbetalningsärenden själva, kommer betydligt fler ärenden att lämnas över till för handläggning. Då det inte handlar om ett obetydligt antal ärenden finns en klar risk att inte kommer att klara av dessa uppgifter med befintliga resurser och utan måste få tillskott i budgeten. Den mest effektiva ordningen för att driva in skulder är rimligen att a-kassorna med stöd av lag ges möjlighet att använda de resurser som krävs för en effektiv handläggning av inkassoärenden.
mot · GX02A303 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om starta-eget-bidrag. Starta-eget-bidrag är ett stöd som ges till arbetslösa som inte kan få ett arbete och som bedöms ha förutsättningar för att starta ett eget företag. Att uppmuntra till företagande är viktigt för både välstånd och välfärd, varför alla satsningar på entreprenörskap och företagande är välkomna. När det specifikt gäller starta-eget-bidrag kan emellertid konstateras att målgruppen är begränsad. Unga med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga kan ta del av bidraget innan de har fyllt , men inte därefter. Stödet kan ges till personer som är bosatta inom ett stödområde även om de inte är arbetslösa, eller till individer som fyllt , om de uppfyller villkoren för att få särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. Sammantaget är alltså reglerna, begränsningarna och villkoren allt annat än självklara. Stödet får endast lämnas till den som är arbetslös eller riskerar att bli arbetslös och är arbetssökande på Arbetsförmedlingen från den dag han eller hon fyller . Därtill lämnas stödet endast till den som bedöms ha goda förutsättningar att driva företag och vars verksamhet bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge varaktig sysselsättning. Att uppmuntra entreprenörskap och småföretagande är viktigt, både som självändamål och som ett sätt att minska arbetslösheten. Däremot kan det ifrågasättas om dagens ordning där stödet begränsas till att enbart gälla personer som är arbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa är rimlig. Mot den bakgrunden bör regeringen överväga hur stödet för att starta eget företag kan förändras. Det skulle kunna ske antingen genom att fler blev berättigade till stödet eller genom att det nuvarande starta-eget-bidraget avskaffades till förmån för stöd i andra former.