mot · GX02MJ473 · 2009-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Klimp, klimat- och investeringsprogram med biogassatsning 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald Nytt anslag; Miljövänligare fordonspark tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av klimatinvesteringsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bevarandet av rovdjuren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de svenska miljökvalitetsmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Kemikalieinspektionens tillsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en miljövänligare fordonspark och ny bilskrotningspremie. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stöd för efterkonvertering av gamla bilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till förnyelse av tunga fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en skarpare miljöbilsklassning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny myndighet för havsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade miljökrav på sjöfartsnäringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad reglering av Östersjötrafiken via PSSA.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk avfallshantering i hamnarna, även för fritidsbåtar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gasledningen genom Östersjön.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läkemedelsspridningens negativa effekter i haven. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om städning av miljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allemansrätten och strandskyddet. 1 Yrkandena 10 och 1214 hänvisade till TU. 2 Yrkande 15 hänvisat till NU. Den klimat- och miljöpolitik som den borgerliga regeringen har fört i dryga leder inte till den klimatomställning som så väl behöver, för miljön och för jobbens skull. Den borgerliga regeringens politik har i stället medfört sänkta klimatmål, sänkta forskningsambitioner inom miljöteknik och energi, sänkta ambitioner för miljömålen målen sätts efter vad regeringen anser politiskt nödvändigt, inte efter vad naturen tål och sänkt internationell status. har förlorat ledartröjan i det globala miljöarbetet. I utgiftsområde 20 ingick tidigare klimatinvesteringsprogrammen som regeringen lade ned från och med . Klimp:en är den nationella åtgärd som har haft störst betydelse i klimatarbetet, vid sidan av koldioxidskatten. Den har fått kommuner, organisationer och näringsliv att funktionellt samarbeta för att öka energieffektiviseringen och minska klimatpåverkan. Den har också gett hög trovärdighet i de internationella förhandlingarna. Klimatinvesteringsprogrammen omfattar drygt 900 åtgärder och har haft en investeringsvolym på . De har minskat växthusgasutsläppen med koldioxidekvivalenter . Det motsvarar av utsläpp av växthusgaser . Programmen beräknas också ge en energibesparing med . Engagemanget för Klimp:en har stadigt ökat bland företag och kommuner. 20082012 söktes bidrag på sammanlagt till investeringar som omfattar närmare nio miljarder. Vi socialdemokrater anser inte att nedskärningar och minskade ambitioner är rätt sätt att möta vare sig klimatkris eller jobbkris. Inför omställningen till ett mer hållbart samhälle krävs kraftfulla åtgärder. Vi föreslår att klimatinvesteringsprogrammen återupptas och vi anslår till dem för åren 20102012. Programmen ska särskilt utformas så att det är de mest samhälls- och klimatmässigt effektiva åtgärderna som beviljas och genomförs. avsätts för en satsning på biogas som fordonsbränsle. Åtgärder för biologisk mångfald Inför ordförandeskap i EU har miljöministern och regeringen förklarat att bevarandet av den biologiska mångfalden ska vara ett av de prioriterade områdena för den europeiska miljöpolitiken. Likafullt fortsätter regeringen att försämra de nationella åtgärderna. Anslaget minskas med också . Pengarna används bland annat till att finansiera regeringens satsning på havsmiljön. Vi anser att skyddet av skogen och den biologiska mångfalden kräver mer långsiktiga och förtroendeskapande åtgärder än vad regeringen förmår åstadkomma. Vi ställer oss positiva till avsättningen av skyddsvärd mark från , utan ersättning, men anser att betydligt mer bör göras. Även Fastighetsverket ska kunna avsätta skogsmark. Förvaltningen av de områden som redan är skyddade behöver förstärkas för att skydda hotade arter och miljöer samt göra områden mer tillgängliga för allmänheten. Vi anslår för att stärka förvaltningen av skyddade områden. Regeringen har beslutat att ändra förutsättningarna för 16, av beslutade, miljökvalitetsmål. När insåg att minst hälften av de svenska miljömålen blir mycket svåra att uppnå fram , beslöt man att sänka ambitionerna, även där. En enskild utredare har tillsatts för att se över vad som kan vara rimligt att uppnå ifråga om målen. Betänkandet ska vara klart . Vi vill skarpt betona att arbetet med miljömålen ska utgå från vad naturen tål och utifrån bästa vetenskapliga forskning. Att ta hänsyn till vad en för tillfället sittande regering bedömer som samhällsekonomiskt realistiskt är att fjärma sig långt från miljömålssystemets ursprungliga intentioner. Viltet är en begränsad resurs som vi delar gemensamt. Det måste förvaltas på ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart sätt, så att våra vilda arter kan bevaras i livskraftiga bestånd. Ett väl fungerande rapporteringssystem måste utvecklas för att förbättra viltvården. Jakten på vilt ska ske på ett etiskt godtagbart sätt och fällt vilt ska i möjligaste mån tillvaratas och användas. Eftersökningen av skadat vilt från till exempel trafikolyckor bör få en fastare verksamhetsstruktur, med en statlig myndighet som huvudman. Regeringen vill i sin nya rovdjurspolitik öppna för en inplantering av varg utifrån, för att stärka vargstammens genetiska status. Vi tvivlar på att denna åtgärd skapar förtroende för den svenska rovdjurspolitiken. Internationella studier visar att inplantering av varg snarare har motsatt effekt; förtroende för myndigheterna sjunker i vargutsatta områden. Vi vill i stället förbättra förutsättningarna för en naturlig invandring av vargen, bland annat genom bibehållet anslag för viltskador. tillhör inte de stora rovdjuren, men bör ändå uppmärksammas på grund av sin utsatthet. Enligt nya rapporter är den nu snudd på utrotad i den svenska fjällvärlden, beräknade att det fanns cirka 140 rävar kvar . Den globala uppvärmningen har medfört att får allt hårdare konkurrens om bytet från rödräven. Rödräven har blivit vanligare på kalfjället. Uteblivna lämmelår har också lett till födobrist. Det åtgärdsprogram för som pågår i regi bör få ökad status. EU:s samordnade kemikaliepolitik ger oss en chans att driva på för skarpare lagar inom hela . Det har de svenska regeringarna gjort , med avsevärd framgång. Så sent som förbjöd den dåvarande regeringen dekaBDE, ett så kallat bromerat flamskyddsmedel som finns i textilier och möbelstoppning för att förhindra eldsvådor. Den borgerliga regeringen har gjort tvärtom, i stället för att gå före har man anpassat sig till EU. tog den borgerliga regeringen bort det nationella förbudet mot dekaBDE, av rädsla för att förlora i . Att ta sig an de cirka 30000 olika kemikalier som finns spridda på marknaden är dock en enorm uppgift. I av fallen saknas ordentliga kunskaper om miljö- och hälsoeffekterna. Kemikalieinspektionen får i BP10 ökade anslag för det internationella arbetet och implementeringen av Reach, EU:s nya kemikalielagstiftning. Vi samtycker till förslaget, men anser att Kemikalieinspektionens ordinarie tillsyn också bör förstärkas. Förstärkningen ska ses i skenet av de många vetenskapliga rapporterna om kemikalier i nappflaskor, mjukgörande ämnen i leksaker, färgämnen i livsmedel och miljöskadliga ämnen i kläder och textil. Vi anser att barnperspektivet i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö måste göras tydligare och att försiktighetsprincipen ovillkorligen ska tillämpas. har fortfarande äldsta bilpark. Trots detta har den borgerliga regeringen drivit igenom ett avskaffande av bilskrotningsfonden. saknas stimulans för att skrota gamla, miljöstörande fordon. Vi vill satsa på en tillfällig bilskrotningspremie för att ge utrymme för en utfasning av de äldsta fordonen. Premien ska uppgå till per bil. Efterkonvertering av gamla bilar Även med en skrotningspremie finns risk för att den svenska bilparken inte förnyas i den takt som krävs för minskade utsläpp. De bensinbilar som säljs lär bli kvar på våra vägar . Ett efterkonverteringsstöd ger de fordonsägare som inte har möjlighet att köpa ny miljöbil en chans att göra en insats för miljön. Vi vill också se över fordonsbeskattningen så att konverterade fordon kan få en förmånligare beskattning. Stöd till förnyelse av tunga fordon Det finns också ett behov av att öka förnyelsen av de tunga fordonen. Det måste finnas en bra testmarknad i för ny teknik. Vi vill införa ett tillfälligt stöd för företag och kommuner som är villiga att agera referenskunder. Därmed kan vi skynda på utbytet av bussar och lastbilar som drivs av förnybara bränslen, el, bränsleceller och hybrider. Vi vill avsätta 50 miljoner i en särskild stimulans. Den borgerliga regeringen har utlovat en enhetlig miljöbilsdefinition. råder dock oklarhet om vad som betecknar en miljöbil och detta faktum hämmar försäljningen av miljösmarta bilar. Vi föreslår en skarpare miljöbilsdefinition, indelad i tre klasser. Indelningen ska också omfatta tuffa säkerhetskrav. En av de viktigaste uppgifterna i den socialdemokratiska miljöpolitiken är att hejda förödelsen av havsmiljön. Utsläppen från jordbruket, från avloppen och från transporterna har i drygt ett århundrade tillåtits påverka havens ekosy-stem. Ett långvarigt överfiske har minskat havens bestånd av fiskar och djur. Det är inte längre möjligt att återställa ekosystemen i deras ursprungliga nivå. Vad som kan göras är att hejda försämringarna och skapa utrymme för förbättringar. Detta kräver omedelbara insatser. Från socialdemokratisk sida har vi länge agerat för att en samordnande havs- och vattenresursmyndighet bör inrättas, inkluderande såväl miljö- som näringsfrågor. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över förslaget. Direktiven är dock snäva och tiden kort. Risken är stor att den genomgripande förändring som krävs inte blir av. måste med all nödvändighet samordnas med havsmiljöförvaltningen. Vi anser att den nya myndigheten måste ha helhetssynen på havsmiljön som högsta prioritet. Myndigheten ska värna ekosystemen och förebygga utfiskning. Den ska kunna koordinera fiskefria zoner i och och ge fiskebestånden i skilda områden under skilda tidsperioder möjlighet till återhämtning. Den ska skapa samverkan mellan fiskenäring, forskare, miljöorganisationer och kustkommuner i fiskepolitiska frågor. Även utfiskningen bidrar till övergödningen. Forskning visar att de årliga algblomningarna kan bero på torskbrist. När torskbeståndet minskar gynnas skarpsillen. En dominans av skarpsill minskar antalet djurplankton. Minskad förekomst av djurplankton skapar goda förhållanden för växtplankton och algblomningen är ett faktum. Ett nytt sätt att minska övergödningens effekter är en mer storskalig odling av musslor. Musslorna tar upp kväve och fosfor och binder dessa ämnen i sin kroppsvävnad. Att skörda musslor är sålunda att effektivt plocka ur näringsämnen ur havet. Metoden har testats på , bland annat av i ett havsområde utanför . Vi anser att metoden bör prövas i vidare skala. Även fritidsbåtarna bidrar till miljöproblemen i havet. I ställs numera tydliga miljökrav på bilar, medan kraven på fritidsbåtarna är tämligen . Båtmotorer ligger långt efter bilmotorer vad gäller utsläpp och bränsleeffektivitet. Användningen av giftiga båtbottenfärger har minskat, men inte i den takt som vi förväntat oss efter EU:s arbete med alla verksamma ämnen i båtbottenfärger (inom ramen för biociddirektivet). De gifter som förhindrar att havstulpaner och alger växer på båtarna fortsätter att sprida sig till andra havslevande djur. Ett båtregister kan underlätta kontrollen av fritidsbåtarna och efterlevnaden av grundprincipen nedsmutsaren betalar (polluters pay principle). Sjötrafiken över och ökar kontinuerligt. Många av fartygen är fortfarande undermåliga och fortsätter att vara så då EU förbjuder fartygstrafik med så kallat enkelskrov. För internationell frakt gäller att enkelskroven ska vara utfasade . Den tidigare socialdemokratiska regeringen bidrog till att få klassat som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA; Particularly Sensitive Sea Area). Klassningen ställer hårdare krav på fartygstrafiken; till exempel nya ruttsystem och trafiksepareringar. Den djupgående sjötrafiken rekommenderas att undvika två speciella områden Hoburgs bankar och som är särskilt känsliga ur miljösynpunkt. Vi vill dock ytterligare skärpa kraven för dessa områden, där 10000 sjöfåglar dör på grund av oljeskador. Trafiksepareringen bör läggas utanför områdena. Med PSSA i ryggen kan den ställa betydligt tuffare miljökrav på såväl sjötransporterna i sig som på fraktköparna. Ett initiativ för renare sjöfart togs när i föreslog en miljöindexering av fartyg. Fraktköpare måste få bättre information om de fartyg som de anlitar för att kunna välja en miljövänligare sjöfart. Utgångspunkten är ett nytt sätt att arbeta med sjöfarten, Clean Ship, som går ut på att minimera all negativ miljöpåverkan som ett fartyg kan medföra under hela dess livscykel. Passagerarfärjorna i , och tillåts fortfarande släppa ut sitt avloppsvatten. Inom Helcom pågår arbetet med att minska dessa utsläpp och har länge arbetat för ett frivilligt omhändertagande av avloppsvatten i hamnarna. Det finns också en överenskommelse mellan och ett antal rederier om att toalettavfall ska lämnas i land. Den gäller dock främst den ordinarie färjetrafiken mellan och , och inte de stora kryssningsfartygen. Vi socialdemokrater kräver att regeringen ökar takten i Östersjöarbetet. Det är miljöministerns ansvar att nationella handlingsplaner för miljö finns färdiga inför Helcoms ministermöte i . Vi socialdemokrater anser att inställning till den planerade gasledningen i bör avgöras av . Vi menar att regeringen behöver stöd av en riksdagsmajoritet i denna miljörättsliga fråga, som också handlar om ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen. En gasledning är därtill ett gammaldags sätt att lösa energiproblemen i på. Arbetet bör fokuseras på omställningen till hållbara energikällor. Gasledningen är ett reellt hot mot bottenmiljö eftersom den kan rubba den ömtåliga biologiska balansen. Kemiska stridsmedel som dumpats i havet efter utgör också en fara, liksom de omkring 700 vrak som finns längs våra kuster. Vraken, främst på , har börjat brytas ned och läcka ut dieselolja och andra kemikalier. Gradvis förstör de fiskeplatserna och hotar ekosystemen. En första inventering bör göras av de gamla vraken. Spridningen av läkemedel i miljön har uppmärksammats mycket . Kunskaperna om deras effekter är dock begränsade. Koncentrationerna av läkemedel i vatten är svåra att spåra. Antibiotika och olika hormonpreparat kan upptäckas i utflöden från reningsverk, från sjukhus, i lakvatten från deponier och från djurhållningsanläggningar. menar att det finns risk för att vissa läkemedelsrester kan bioackumuleras och orsaka skada hos fisk. Det finns reningstekniker som avskiljer de flesta ämnen, men metoderna är dyrbara. Vi vill satsa på ett förebyggande arbete som förhindrar spridningen av läkemedel i våra vattendrag. Fortsatta försök och forskning krävs för att veta vilka reningstekniker som har bäst effekt på läkemedelsresterna och andra farliga ämnen. Det skräpet är ett stort miljöproblem framför allt på . Regeringen bör ta fram ett program för rena kuster inom ramen för EU. Kommunernas ökade kostnader gör att strandstädningen hotas. Det faktum att vi inte ser vad som finns under vattenytan bidrar till hur havens ekosystem behandlas. Alltför många människor betraktar haven som en plats med oändlig kapacitet att ta emot det vi människor inte vill ha. Vi bryr oss inte heller om de vattenlevande djuren och deras livsmiljö på samma sätt som vi engagerar oss i djur på land. Bättre information krävs om havsmiljön. Genom upplysning kan bilden av det oändliga havet förändras. Det svenska friluftslivet skapar jobb i hela landet. Friluftsliv och naturturism omsätter tillsammans . Med ett förbättrat samarbete mellan naturvårdare, friluftsorganisationer och näringsliv kan sysselsättningen öka än mer. En grundförutsättning för vårt friluftsliv är allemansrätten som sitter djupt rotad i den svenska folksjälen. Denna lagstadgade rätt är oerhört viktig när av alla svenskar bor i tätorter med mer än 200 invånare. Vi har ett stort behov av friluftsliv i tätortsnära miljö. Allemansrätten ger oss den möjligheten. En tuff strandskyddslagstiftning är en förutsättning för att den svenska allemansrätten ska fungera. presenterade regeringen sitt förslag till nytt strandskydd och detta är nu på väg att införas. Det är en oroväckande svag lagstiftning. I sin proposition gjorde regeringen ingen ordentlig analys av problemen med en alltför restriktiv tillämpning av strandskyddet i vissa delar av landet och en alltför svag tillämpning på de ställen där skyddet behövs som mest. Vi menar att regeringen har skapat stora lättnader i strandskyddet utan att genomföra nödvändiga balanserande skärpningar. Reglerna är vaga och otydliga och lämnar ett stort tolkningsutrymme. Strandskyddsreglerna måste stramas upp. Skyddet ska stärkas ytterligare i hårt exploaterade områden. ska det vara enklare att bygga strandnära i områden med stor tillgång till stränder. i (s)