mot · GX02Fi262 · 2009-10-06 00:00:00 — är den ett viktigt politiskt styrmedel som påverkar människors och företags beteenden. menar att det behövs en skattepolitik som syftar till att ge människor ökad frihet, större rättvisa och drivkrafter att medverka till ett hållbart samhälle. Skattepolitiken måste i större utsträckning anpassas efter de utmaningar som samhället står inför. Den mycket snäva syn på skattepolitiken som regeringen stått för, där det överordnade målet tycks vara att sänka skattekvoten, avvisar vi. menar att skattepolitiken i större utsträckning behöver användas för att klara klimat- och miljömål. Offensiva miljöskatter är beprövade och har visat goda resultat. Skatteväxlingen som genomfördes i under förra mandatperioden lyfts fram internationellt som ett föredöme.25 Höjningen av miljöskatterna som då beslutades av omfattade 30 miljarder för de kommande tio åren. föreslår nu klimat- och energirelaterade skattehöjningar på . Pengarna som genereras behövs för satsningar på ny energiteknik, utbyggnad av klimatvänlig infrastruktur såsom järnväg och kollektivtrafik, forskning och utveckling och klimatanpassning av bostäder investeringar som gör att vi klarar klimatmålen som ekonomin kan utvecklas och nya jobb skapas. förslag om kraftigt höjda klimat- och energiskatter innebär att vi inte anser att kraftigt höjda inkomstskatter vare sig är nödvändiga, möjliga eller önskvärda. Vår ambition är att låg- och medelinkomsttagare inte bör få någon inkomstskattehöjning. är skatter ett viktigt sätt att omfördela resurser i samhället. Med våra förslag ökar rättvisan i skattesystemet påtagligt jämfört med den politik som regeringen för. skatteförslag sammanfattas i tabellen nedan. Tabellen är uttryckt som avvikelser från regeringens budgetförslag. På avgörande punkter har vi stora invändningar mot regeringens skattepolitik. Vi har tidigare motsatt oss införandet av jobbskatteavdraget som skapat en skillnad i beskattningen av olika inkomster samt omläggningen av fastighetsskatten som minskat rörligheten på bostadsmarknaden och ökat skillnaden i beskattning av olika tillgångsslag. Reformerna har sammantaget lett till stora skattesänkningar för grupper med relativt höga inkomster och vi menar därför att justeringar behöver göras som leder till en mer rättvis fördelning av skatteuttaget. Periodiserad nettoeffekt offentlig sektor Direkt skatt på arbetsinkomster förvärvsinkomstbeskattningen Förstärkt jobbskatteavdrag, steg 4 Ytterligare sänkt skatt för pensionärer Reformerad skattereduktion för arbetsinkomst Cykel som skattebefriad friskvård Indirekt skatt på arbetsinkomster socialavgifter m.m. Nedsatt arbetsgivaravgift för småföretag Nedsatt arbetsgivaravgift för enmansföretag Höjda arbetsgivaravgifter för 1825-åringar Skatt på kapitalägande kapital- och egendomsskatter varav: - sänkt tak för uppskovsbelopp Rödgrön omläggning av fastighetsskatten (netto) Skatt på konsumtion m.m. energi- och miljöskatter Höjning av koldioxidskatten (skatten sänks också ett öre till följd av indexering) Koldioxidskatt på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper Följdändringar i den viktbaserade fordonsskatten Slopad skatt på gödselmedel Effektskatt på kärnkraft + höjd fastighetsskatt på vattenkraft Höjd koldioxidskatt med 2009, 2010, 2011 Effekter av höjd koldioxidskatt industrin samt jordbruk och skogsbruk, eldningsolja m.m. Full koldioxidskatt på torv Höjd skatt på alkoläsk Skatt på fluorerade växthusgaser Höjd elskatt för industrin Slopad uttagsskatt på vindkraftskooperativ Avgår kommunala inkomstskatter (p.g.a. sänkt skatt för pensionärer) säger nej till ett fjärde steg i jobbskatteavdraget. Vi menar att det är orimligt och smaklöst att nu fortsätta sänka skatten för dem som jobbar som allt fler i vårt samhälle drabbas av arbetslöshet. Reformen är också ett dyrt sätt att skapa jobb. Enligt regeringens beräkningar är kostnaden per jobb på kort sikt och per jobb på lång sikt. finns betydligt mer kostnadseffektiva sätt att skapa jobb. Till exempel beräknar regeringen själva att pengarna till kommuner och landsting är ett betydligt billigare sätt att upprätthålla sysselsättningen. föreslår att det nuvarande förvärvsavdraget trappas av. Detta för att öka progressiviteten i skattesystemet och finansiera angelägna reformer. Avtrappningen föreslås börja vid . För den som tjänar betyder avtrappningen en skattehöjning på . Avtrappningen görs med en procent från cirka 43000 och ytterligare cirka en procent från 50000. Denna skatteförändring ger i ökade skatteintäkter. Införandet av jobbskatteavdraget har inneburit en skillnad mellan beskattningen av lön och andra ersättningar. Motivet är att det ska bli lönsammare att arbeta, men det slår orättvist mot pensionärer som har arbetslivet bakom sig. hade aldrig själva utformat en skattesänkning på det sättet som är gjort. Vi har tidigare sänkt inkomstskatten på ett sätt som kommit alla till del. Regeringen föreslår i årets budgetproposition en ytterligare grundavdragshöjning för pensionärerna vilket gör att skatten på pension minskar. föreslår man också ytterligare ett steg i förvärvsavdraget vilket innebär en större skattesänkning för de som jobbar. Sammantaget innebär det här att klyftan mellan skatt på pension och skatt på förvärvsinkomster ökar. anser att klyftan mellan skatt på pension och skatt på arbete bör minska. Vi säger nej till det fjärde steget i jobbskatteavdraget och föreslår att skatten för pensionärer sänks med ytterligare jämfört med regeringens förslag. Genom dessa två förändringar tar vi ett första steg för att minska skatteskillnaden mellan skatt på pension och skatt på arbete. Utformningen av det höjda grundavdraget beskrivs schematiskt i diagram 16.1 nedan där den tjockare linjen beskriver grundavdraget enligt regeringens förslag och den tunnare linjen den ytterligare höjning som föreslår. Diagram 16.1 förslag till ytterligare höjt grundavdrag för pensionärer Som jobbskatteavdraget är konstruerat utgår det inte för några inkomster som kommer från våra gemensamma socialförsäkringssystem. Detta innebär att jobbskatteavdrag till exempel inte utgår på föräldrapenning vilket i praktiken innebär att skatten höjs när man är föräldraledig eller är hemma med tillfällig föräldrapenning jämfört med när man jobbar. anser inte att det är rimligt att det ska finnas stora skillnader i vilken skatt man betalar när man är föräldraledig och när man jobbar. Vi menar att det är orimligt att man genom skattesystemet försöker skapa drivkrafter att inte vara hemma med sjukt barn eller ta föräldraledigt vilket är effekten av regeringens skattepolitik just . föreslår därför i årets budgetmotion att en skattereduktion föräldraavdraget införs för föräldralediga. Skattereduktionen ska vara utformad så att den i huvudsak ger samma skattelättnad som jobbskatteavdragets första tre steg. Genom att införa ett föräldraavdrag försvinner den omotiverade skatteskillnaden som uppstår när man går från arbete till att vara föräldraledig. Skattreduktionen blir vid en föräldrapenning på före skatt (se tabell 16.2 nedan). 16.3.5Skattereduktion för hushållsnära tjänster Regeringen har infört en skattereduktion för hushållsnära tjänster. är kritiskt till detta förslag som vi tror främst kommer att utnyttjas av personer med goda inkomster som bör ha råd att betala för dessa tjänster själva. Subventioner av hushållsnära tjänster ger dåliga fördelningseffekter, riskerar att ersätta en form av skattefusk med en annan och bidrar inte till ökad jämställdhet. Skattereduktionen är av arbetskostnaderna inklusive moms. Maximal skattereduktion är , vilket är en mycket hög subvention. är fortsatt principiellt motståndare till en permanent skattereduktion för hushållsnära tjänster. Likaså menar vi att ROT-avdragen inte heller bör vara permanenta. I detta konjunkturläge måste man dock vara ytterst varsam med reformer som påverkar efterfrågan på arbetskraft och vi menar därför att avskaffandet av avdraget för hushållsnära tjänster bör skjutas . 16.4.1Generell nedsättning av socialavgifterna För att underlätta för små företag att växa och utvecklas föreslår vi att arbetsgivaravgiften sätts ned på en lönesumma upp till maximalt . Vi menar att detta förslag är viktigt både för att uppmuntra nyföretagande och för att lätta på bördan för de minsta företagen som kan ha svårt att få lönsamhet i sin verksamhet. Förslaget innebär att alla företag med en lönesumma på och däröver erhåller en skattelättnad om . Nettokostnaden för offentlig sektor till följd av förslaget är . Utöver den generella nedsättningen föreslår vi dessutom att arbetsgivaravgiften för enmansföretag som anställer sätts ned så att dessa företag endast betalar ålderspensionsavgift för den första anställda. Regeringen har infört en nedsättning av arbetsgivaravgiften för 1825-åringar. Vi föreslår att nedsättningen avskaffas, vilket gör att intäkterna för offentlig sektor ökar med . Avskaffandet innebär att kommunernas arbetsgivaravgifter höjs med 2010, vilket vi kompenserar för genom höjda statsbidrag på motsvarande nivå. 16.4.2Nedsatta arbetsgivaravgifter för forskningsintensiva företag För att se till att svenska forskningsresultat skapar arbetstillfällen i behöver förhållandena för nya och innovativa företag i förbättras. föreslår därför att arbetsgivaravgiften för små och medelstora företag med hög forskningsintensitet sätts ned, med undantag för pensionsavgiften. Nedsättningen ska vara neutral i förhållande till bransch och endast baseras på graden av forskningsintensitet. En sådan nedsättning kan skapa nya arbetstillfällen för akademiker, öka företagens vilja att investera i forskning och förbättra möjligheterna att kommersialisera svenska innovationer i . föreslår att en utredning tillsätts för att utforma en sådan avgiftsnedsättning och att regeringen återkommer med lagförslag som innebär att nedsättningen kan träda ikraft . 16.5.1Gemensamt rödgrönt förslag: En ny rättvis fastighetsskatt De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att avskaffa fastighetsskatten. Det har inte skett. De med lyxvillor har fått en kraftigt sänkt skatt. Men vanliga småhusägare har istället bara fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. De förändringar som regeringen har gjort har bidragit till att öka klyftorna i som bostadsmarknadens funktionssätt har försämrats. Regeringen har infört en räntebeläggning på uppskov. Räntebeläggningen, som är att betrakta som en skatt, gäller inte bara nya uppskov utan även tidigare gjorda uppskov. Regeringens hantering av fastighetsskatten har orsakat stor oro bland husägare. Vi menar att det är viktigt att husägare får långsiktiga besked som gör att de kan planera sin ekonomi på ett bra sätt. är det tydligt att rättvisan, neutraliteten och rörligheten måste förbättras. Socialdemokraterna, är överens om att utforma den samlade beskattningen på fastigheter på ett sätt som bidrar till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Vårt gemensamma besked är att det nuvarande systemet för fastighetsskatt kvarstår med tre tydliga förbättringar: 1)Rättvis: De som har de dyraste villorna, med ett marknadsvärde över (dvs. ett taxeringsvärde om 4,5 miljoner eller mer), kommer att få höjd skatt. utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt.26 2) Neutral: Fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar sänks. Neutraliteten mellan olika boendeformer utreds och åtgärder vidtas. 3) Rörlighet: Uppskovsskatten och begränsningen för uppskov tas successivt bort, givet att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. På så sätt ökar rörligheten på bostadsmarknaden. I ett första steg tas skatten på uppskov bort. Därmed har nästan hälften av den statsfinansiella kostnaden för att avskaffa uppskovet uppnåtts. Vi kommer även att tillsätta en utredning som ser över systemet med uppskov och hur det kan säkerställa att uppskoven betalas in. Ny fastighetsskatt om över ett marknadsvärde om för villor (dvs. på ett taxeringsvärde om eller mer) Begränsningsregeln (om max av inkomsten i fastighetsskatt) utvidgas så att den med liten inkomst får sänkt fastighetsskatt Räntebeläggning av uppskov (så kallad uppskovsskatt) avskaffas för belopp lägre än Reavinstskatten (vid bostadsförsäljning) höjs från Fastighetsskatt för hyreslägenheter och bostadsrätter sänks från till Observera att den sammantagna effekten inte är summan av delarna då dessa förslag samverkar. Källa: , dnr 2009:894. Regeringen aviserar i årets budgetproposition en fortsatt minskning av möjligheterna att göra uppskov. Förändringen föreslås för att finansiera vissa förändringar inom fastighetsskatten som innebär att fler fastighetsägare kommer att få betala den lägre fastighetsavgiften istället för att betala fastighetsskatt enligt det gamla taxeringssystemet. ställer sig bakom förändringarna som innebär att fler betalar fastighetsavgift. Däremot anser vi inte att det är rimligt att finansiera detta genom ytterligare begränsningar av möjligheterna att göra uppskov. 16.6Bättre styrning genom klimat-, energi- och miljöskatter Klimatskatter och miljöskatter är effektiva styrmedel för att minska utsläpp av till exempel koldioxid och miljöförstörande ämnen. Det procentuella uttaget av miljö- och klimatskatter har minskat (diagram 16.1 nedan) vilket innebär att skatternas styrande effekt minskat. Även om det inte finns något självändamål med höga miljö- och energiskatter så finns en stor risk att deras effekt urholkas om de inte växer i samma takt som BNP-utvecklingen. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor synliggörs samhällskostnader som annars inte syns i priset, och konsumtionen styrs i en mer hållbar riktning. Källa: SCB, miljöräkenskaperna. Till följd av den ekonomiska nedgången 20082009 faller konsumentprisindex (KPI) . Detta får till följd att skatten på bensin och diesel minskar eftersom skatterna är kopplade till utvecklingen av KPI. För att hålla omvandlingstrycket uppe i samhället och för att ge tydliga signaler om att fortsatt klimatomställning är prioriterat föreslår vi att koldioxidskatten höjs med , 2011 samt 2012. En höjning med innebär att bensinpriset ökar med . Höjd koldioxidskatt slår bland annat igenom på priset på bensin, diesel och eldningsolja. menar också att uppräkningen av miljö- och klimatskatterna behöver förändras. Indexering finns till för att den styrande effekten av skatten inte ska urholkas när inkomsterna stiger. Den nuvarande indexeringen som endast bygger på konsumentprisindex gör att den styrande effekten successivt urholkas. Istället bör uppräkningen kopplas till BNP-utvecklingen och tydligare relateras till klimatmålen.27 Flygfotogen är enligt lagen om skatt på energi befriad från både energi- och koldioxidskatt vilket i sin tur beror på att alla avtalsslutande parter i () har slutit ömsesidiga överenskommelser om att leverera skattebefriat bränsle. mening är att detta avtal måste förhandlas om. På grund av att flyget inte betalar energiskatt eller koldioxidskatt är det kraftigt subventionerat jämfört med andra transportslag. Innan avtalet kan förhandlas om måste en skatt som motsvarar energi- och koldioxidskatten införas. Användningen av flygbränsle för inrikes flyg beräknades uppgå till 267 tusen kubikmeter. Omräknat motsvarar detta ökade energiskatter på ca . På motsvarande sätt skulle koldioxidskatt på inrikesflyget innebära skatteintäkter på ca . Totalt skulle energi- och koldioxidskatt för flygbränsle ge staten skatteintäkter på ca . Om ett skatteuttag på totalt 1,5 miljarder skulle fördelas på ca 7 miljoner flygresor motsvarar det en prisökning på ca per resa.28 Vi föreslår att frågan om en koldioxidskatt på flyget fortsätter att utredas. Fram till att koldioxidskatt och energiskatt kan införas på flyget menar vi att en tillfällig skatt per passagerare införs som ger motsvarande priseffekt för konsumenten. Vårt förslag innebär i flygskatt för enkel resa inrikes och i och för enkel resa utanför . föreslår att begär att regeringen utreder och återkommer med lagförslag om en kilometerskatt för lastbilar . Syftet med skatten är att i större utsträckning internalisera externa effekter, såsom buller och slitage från lastbilstrafiken. Skatten kommer också att leda till effektiviseringar och lägre utsläpp av växthusgaser från lastbilstrafiken. I snitt ska skatten vara per mil men den bör differentieras eller återföras på ett sådant sätt att konkurrensen inte snedvrids för företag i norra 16.6.4Höjd effektskatt på kärnkraft samt höjd fastighetsskatt för vattenkraftsanläggningar Handeln med utsläppsrätter pressar upp priset på el, vilket skapar stora vinster för producenter av elkraft som inte behöver några utsläppsrätter (kärnkraft och vattenkraft) och vars kostnader inte stiger. Av den här anledningen föreslår vi att effektskatten på kärnkraft höjs samt att fastighetsskatten på vattenkraft höjs. 16.6.5Skatt på fluorerade växthusgaser föreslår att en miljöskatt för fluorerade växthusgaser införs. Skattesatsen bör sättas på samma nivå som koldioxidskatten för den industri som ej omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. vill införa en registreringsavgift vid nyförsäljning av båtmotorer till fritidsbåtar.30 Avgiften baseras på motorns koldioxidutsläpp. är minimiregler för utsläpp från båtmotorer i princip de enda miljökrav som ställs på båtar. är utsläppen från fritidsbåtstrafiken mycket stora. förbrukas bensin i fritidsbåtar.31 Äldre 2-taktare är de värsta klimatsyndarna, de uppskattas släppa ut kolväten . För att minska båtlivets klimatpåverkan inför vi en avgift som ska få konsumenten att tänka till en extra gång vid val av båtmotor. På så vis sätts också press på båtmotortillverkarna att skynda på teknikutvecklingen. Avgiften differentieras utifrån motorns koldioxidutsläpp och föreslås vara . Intäkterna från avgiften beräknas bli runt . Statistiken på området är mycket bristfällig. Registreringsavgiften kräver att ett standardiserat sätt att mäta och redovisa koldioxidutsläpp från båtmotorer utarbetas.32 Därför behöver systemet utredas först och kan därför införas först . 16.7Vissa omläggningar av miljö-, klimat- och energiskatter är undantagen koldioxidskatt trots att torven är ett fossilt bränsle. Vi föreslår att undantaget från koldioxidskatt slopas vilket innebär att torvbrytning snabbt kommer att bli olönsamt och fasas ut som bränsle. begär att regeringen återkommer med lagförslag. 16.7.2Reformerad förmånsbeskattning av bilar samt höjd drivmedelsförmån föreslår att ett helt nytt system för förmånsbilar införs i linje med det förslag som presenterades av klimatberedningen.33 Systemet innebär att beskattningen av förmånsbilar utgår från bilens koldioxidutsläpp och att kraven skärps successivt (liknande system har införts i med stor framgång). Dagens nedsättning av förmånsskatten för etanolbilar och för biogasbilar ligger kvar. Tekniskt innebär förslaget att förmånsvärdet beräknas i procent av bilens nybilspris. Hur många procent av bilens nybilspris som utgör förmånsvärdet bestäms av bilens koldioxidutsläpp (tabellen 16.4). För dieselbilar tillkommer som kompensation för högre utsläpp av kväveoxider och partiklar. Givet att inga beteendeförändringar tillkommer med det nya systemet ökar den offentliga sektorns skatteintäkter med ungefär en miljard kronor.34 Vi räknar dock med att det nya systemet kommer att leda till kraftiga beteendeförändringar i form av att bilar med lägre koldioxidutsläpp köps in som tjänstebilar, vilket gör att systemet är budgetneutralt . Vi föreslår också att förmån i form av fritt drivmedel förändras. Förmånsvärdet av fritt drivmedel beräknas som 1,2 gånger bränslepriset. Då många förmånsbilister har en marginalskatt på innebär det att de upplever att de i praktiken bara betalar av drivmedelspriset. För att rätta till detta bör drivmedelsförmån i stället värderas till två gånger bränslepriset. Förslaget är i princip budgetneutralt. Vidare föreslår vi att förmån i form av fri parkering för förmånsbil inte bör anses ingå i bilförmånen utan beskattas separat i likhet med parkeringsförmån för egen bil. På så sätt blir den styrande effekten tydligare i områden där parkeringsplatser är en bristvara och kan väntas få fler att ställa bilen och resa på annat sätt. Förslaget är i princip budgetneutralt. Enklare slag av motion och annan friskvård ingår i sådana personalvårdsförmåner som är skattefria för den anställde. Det finns ingen fastställd beloppsgräns för hur mycket en skattefri förmån får kosta, utan har i sina rekommendationer tagit upp ett antal motionsformer som ska vara skattefria och ett antal andra motionsformer som normalt är för dyra för att anses vara enklare slag av motion och därför är skattepliktiga. Detta system får märkliga konsekvenser. Arbetsgivaren kan skattefritt erbjuda ett gymkort som ger den anställde möjlighet att cykla på motionscykel. Om arbetsgivaren i stället tillhandahåller den anställde en vanlig cykel som rent av kan vara billigare än ett gymkort på vissa orter är förmånen skattepliktig. Det är inte bara principiellt olyckligt utan försvårar också för arbetsgivare som vill ta ett aktivt miljöansvar och uppmuntra sina anställda att ta sig till och från jobbet med cykel. En bättre ordning vore att införa en beloppsgräns för vilka motionsaktiviteter som är skattefria och sen kan arbetsgivare och arbetstagare själva välja mellan motionscykel och cykel. För att inte minska utrymmet för andra motionsaktiviteter när nya aktiviteter tillförs räknar vi med att det reformerade systemet kan minska skatteintäkterna med . föreslår att intäkterna från trängselskatten i används för förbättringar i kollektivtrafiken. Vidare föreslår vi att även Essingeleden beläggs med trängselskatt. Essingeleden är den mest störningskänsliga delen av vägnätet i . Avgiftsbefrielsen för innebär en tendens till att trafik flyttas över dit. Den redan avsevärda trängseln där ökar därmed, vilket leder till stora störningar i andra delar av vägnätet. Om undantaget för skulle tas bort skulle incitamenten att verkligen minska bilresorna, och inte bara flytta dem, öka. Detta skulle dessutom ge ytterligare intäkter som direkt kan slussas över till för satsningar på kollektivtrafiken. Förslaget påverkar inte statens saldo. Då trängselskatten inte räknats upp med inflationen sedan den infördes har den styrande effekten urholkats något. Vi föreslår att nivåerna på trängselskatten med lämplig avrundning räknas upp med inflationen. Vi föreslår också att i de fall arbetsgivaren betalar trängselskatt åt anställda med förmånsbil så ska detta förmånsbeskattas särskilt så att även dessa förare får incitament att minska trängseln. Då de ökade intäkterna från trängselskatten ska gå till påverkar förslagen inte statens saldo. har tyngsta och mest bränsleslukande bilpark. I en rapport från konstateras också att , som inte har någon registreringsavgift på bilar, har fler bilar per invånare än de övriga länderna. har också de högsta utsläppen från nya bilar. I , och har utsläppen sänkts efter att en differentierad registreringsavgift införts.35 I användes ett system med registreringsskatt eller registreringsbonus som gjort att bilparkens bränsleeffektivitet och miljöprestanda förbättrats kraftigt.36 Systemet innebär att bra fordon med låga utsläpp får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med stora utsläpp får en avgift. Gränserna för när avgift respektive bonus utdelas skärps . föreslår att ett nytt system med nybilsskatt respektive nybilsbonus införs vid nyinköp av bilar. Systemet utformas så att det är statsfinansiellt neutralt. Bra effektiva och miljövänliga fordon får en bonus där bonusen är större ju bättre fordonet är. Bränsleslukande bilar med stora utsläpp får en avgift. kommer att återkomma med förslag på en exakt utformning av ett sådant system. Införandet av det nya systemet utformas så att det inte påverkar det offentliga sparandet i staten.