ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N405 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av en nationell strategi för idrotts- och sportindustrin. Idrottsrörelsen i är inte bara en folkrörelse, den utgör också en växande samhälls- och tillväxtsektor. Den är viktig för arbetet på skolor och vid universitet, det finns utbildning och forskning inom området idrott på olika nivåer samt en mängd andra näringar och företag inom sport och fritid. deltar många medborgare i frivilliga insatser som ledare, tränare och funktionärer. Det har konstaterats att hälften av allt frivilligt arbete i görs inom idrott, motion och friluftsliv. De aktiviteter som vi utför under aktiva timmar utanför arbetet är viktiga när vi skapar de sociala nätverk som behövs för de aktiviteter, den kunskap, kulturskapande och hälsa som vi uppnår. Forskare konstaterar att där det finns ett starkt lokalt socialt liv och ansvarstagande där finns både hälsa och ekonomisk tillväxt. Sportsektorn i svarar för ca hälften av upplevelse- och besöksindustrins alla resor, evenemang och övernattningar, vilket visar att sport, idrott och friluftsliv har en viktig roll att spela i utvecklingen av upplevelse- och besöksindustrin. Regional och lokal utveckling är grunden för nationell ekonomisk tillväxt. Det behövs därför en nationell tillväxtstrategi för den starka svenska idrottsindustrin. En sådan strategi ska främja ett skapande samspel mellan idrottsrörelsen, forskningen, massmedia, teknik- och byggföretag, besöksnäringar, producenter av tjänster och produkter inom sport. Sportbranschen är en stor och växande sektor med en enorm utvecklingspotential. Den har mycket stark lokal förankring. För att främja en sådan utveckling behövs lokala, regionala och nationella tillväxtstrategier. Det är viktigt att vi på detta sätt tillvaratar den potential till nationell, regional och lokal tillväxt som sportindustrin har.
mot · GX02N406 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kooperativt företagande och social ekonomi. FN:s internationella arbetsorganisation, , hävdar i sin rekommendation 193 att företagsledare och personal som arbetar inom kooperativa företag på många sätt har det bättre än de som arbetar i andra företagsformer. Det är tydligt att många av de behov som människor har bäst löses av individer tillsammans. Antalet ekonomiska föreningar växer relativt sett dubbelt så snabbt som aktiebolagen och de enskilda firmorna. Närmare bestämt , jämfört med de enskilda firmornas och aktiebolagens . Kooperativt nyföretagande har etablerats inom 300 olika branscher. De snabbast växande branscherna nu är inom innovationer kring vindkraft, kulturellt entreprenörskap, upplevelseindustri och olika typer av småföretagssamverkan. Det är färre ekonomiska föreningar som lagt ned verksamheten jämfört med aktiebolagen och de enskilda företagen. Detta är positiva uppgifter för den nya kooperationen och företagandet inom den sociala ekonomin. Det är viktigt att det kooperativa entreprenörskapet kan konkurrera på lika villkor som övrigt privat företagande. missgynnas kooperativa företag och företag inom den sociala ekonomin eftersom inte tillräcklig hänsyn tas till deras karaktär och funktion. Den kooperativa och den sociala ekonomins möjligheter till stärkt konkurrenskraft och ökad sysselsättning bör förstärkas. Fokus bör vara på en förstärkt forskning om kooperativens och den sociala ekonomins entreprenörskap och möjligheterna till ökad konkurrenskraft, ökad sysselsättning och utsatta gruppers möjligheter till arbete. Det är också viktigt att initiativ tas för att kunskaperna ska öka och attityderna bli bättre när det gäller kooperativt företagande och företagande inom den sociala ekonomin, liksom att medverka till en väl fungerande kapitalförsörjning för branschen.
mot · GX02N407 · 2009-10-05 00:00:00 — Ny organisering av sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja egenorganisering av de sociala företagen. Det sociala företagandet i har en stor potential att skapa arbete för människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden av olika anledningar. Det sociala företagandets grundpelare och framgångsfaktor är en stark förankring i empowermentprocesser, där en tro på människors eget engagemang, ansvar och vilja till utveckling utgör förutsättningarna för ett lyckat företagande. De sociala företagen blir allt fler, olika nätverk, plattformar och organisationer bildas nu för erfarenhetsutbyte. Gemensamma problem och framgångar ventileras och tillsammans hittar man lösningar för att utvecklas vidare. Även i denna egenorganisering är empowerment en av grundstenarna. Det är de sociala företagarna själva som måste driva sina gemensamma angelägenheter. finns Skoopi (Sociala arbetskooperativens intresseorganisation) som den enda etablerade organisationen för sociala företag. Eftersom de sociala arbetskooperativen och andra sociala företag har små ekonomiska resurser är det svårt att få en finansiering endast med medlemsavgifter som täcker det behov som finns av Skoopis tjänster. När det sociala företagandet nu växer är efterfrågan stor på information, rådgivning och utbildning till dem som arbetar i sociala företag, samt till myndigheter, kommuner och intresseorganisationer. finansieras de insatser som görs endast av olika projektmedel. Detta är dock en otillfredsställande situation eftersom det inte går att bygga upp en hållbar organisation enbart med projekt. Det behövs en fastare och tryggare grund att stå på. I stort sett alla människor som arbetar i de sociala företagen har arbetshinder av något slag på grund av funktionsnedsättningar, socialmedicinska eller andra orsaker. Andra föreningar som organiserar dessa grupper kan söka bidrag från , men för en organisation som Skoopi är detta omöjligt eftersom det är företagen som är medlemsgrunden i föreningen. Det är av största vikt att de sociala företagen kan utveckla sina egna organisationer. Det är därför av vikt att regeringen prioriterar att förbättra de sociala eller kooperativa företagens förutsättningar att utvecklas.
mot · GX02N408 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar för utveckling av biltestverksamheten. I inland, framför allt i och , har en omfattande biltestverksamhet vuxit sig stark. Många av de världsledande tillverkarna av bilar och bilkomponenter har investerat i testanläggningar på orterna. Även tjänsteföretagen i och inom testning i arktiskt klimat har investerat och växt i storlek och antal. Allt detta har inneburit nya välkomna arbetstillfällen i dessa inlandskommuner. Detta i sin tur är en förutsättning för att man ska kunna erbjuda kommuninvånarna likvärdig välfärd som i andra delar av landet. Den globala finanskrisen har drabbat bilindustrin hårt som konkurrensen från andra platser i världen hårdnar. Också klimatförändringarna påverkar testningsmöjligheterna. Därför är det angeläget att erbjuder ännu bättre förutsättningar för att kunna behålla verksamheten här. Ett sätt att åstadkomma detta är att förlänga säsongen så, att testerna kan fortsätta . Det handlar om att förlänga arbetssäsongen både för anställda och för lokala entreprenörer, vars inkomst på ett eller annat sätt är beroende av testverksamheten. Att förlänga säsongen är möjligt genom byggande av en så kallad köldtunnel stor nog för att testa fordon, komponenter och maskiner i. En sådan kostsam anläggning är en investering som kräver insatser också från statens sida. Utredningen test- och övningsverksamhet har föreslagit en etablering av ett center i för utveckling av civil och militär test- och övningsverksamhet i norra . Byggande av en köldtunnel ryms gott och väl inom uppdraget att utveckla övningsverksamheten. En annan viktig förutsättning för verksamheten är att det finns välutbildad personal till testerna. Gymnasieutbildning med riksintag riktat mot bil- och komponenttest finns i med 60 platser. Utbildningen har stor regional betydelse som framtida rekryteringsbas till universitetsutbildning och är i övrigt grundläggande för den regionala kompetensförsörjningen. planerar att genomföra utbildning för de lokala företagsledarna i syfte att stärka och utveckla företagsledarkompetensen i de lokala företagen. God infrastruktur är en nödvändighet för att biltestverksamheten i inland ska kunna fortsätta att utvecklas. Det handlar om goda flygförbindelser, men framför allt om vägnätet. har beslutat att sänka hastigheten på stora delar av länets vägnät på grund av den usla standarden, vilket är fullständigt oacceptabelt. God mobiltäckning och tillgång till bredband med hög kapacitet liksom tillgång till offentlig och kommersiell service i form av exempelvis bensinmackar och livsmedelsbutiker är andra krav för att kunna driva företag och utveckla testverksamheten i denna glesbygd.
mot · GX02N409 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med sin syn på huruvida det ökade intresset för uranprospektering föranleder ändringar i minerallagen. Uranundersökningarna i och andra delar av norra är omfattande. En kommande brytning av uran skulle skapa omfattande och sannolikt irreparabla skador i en känslig naturmiljö. En naturmiljö som brukar beskrivas som sista vildmark och på det sättet har ett stort värde för människor och djurliv. Risken är stor för att föroreningar kommer att fortplantas i vår livsmiljö, bland annat i fiskrika vattendrag. Vi konstaterar att en uranbrytning kommer att försvåra möjligheterna för ett gott liv för oss själva och för generationer framåt. Många människor känner sig maktlösa och frustrerade när gruvbolagen prospekterar efter en som på ett sådant sätt upprör känslorna både bland befolkningen och hos kommunerna. Det måste bli en ordning där den folkliga viljan får ett inflytande när gruvbolagen börjar leta efter uran. Uran är en tungmetall vars skaderisker vid brytning inte går att jämföra med andra mineraler. Därför måste kommunernas och den enskilde markägarens roll stärkas vad gäller att tillåta undersökningar av förekomster, prospektering och bearbetning. Vi anser också att det vid tillfället då tillstånd utfärdas för provborrning bör ske en miljöprövning.
mot · GX02N410 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om motorsport och om nationella och internationella evenemang. Inom finns tolv distriktsförbund och ca 470 klubbar som i sin tur har närmare 110 000 medlemmar. Intresset för bilsporten är stort i , både publikt och i antalet utövare. Det ger goda förutsättningar att genomföra internationella evenemang. Även tävlingar med SM-status och lokala tävlingar drar stora folkmassor och är betydande publikmagneter. har anordnat stora internationella evenemang och tävlingar inom bilsporten och har mycket gott internationellt renommé. Dessa internationella evenemang bidrar till en växande turism, och därmed skapas lokal tillväxt och nya arbetstillfällen. Därför bör nationella och internationella evenemang inom bilsporten ses som en del av näringspolitiken. Det är viktigt att är med och konkurrerar om de stora internationella motorevenemangen. För att motorklubbar och kommuner ska våga arrangera stora mästerskap är det orimligt att de ska behöva ta hela den ekonomiska risken. Vi behöver hitta en samsyn mellan staten och kommunerna för att hitta modeller för risktagandet och marknadsföringen. Regeringen har, trots löften, varit passiv i arbetet med att utforma en evenemangspolitik. Det är nu dags att regeringen tar initiativ till att utforma en politik för att arrangera internationella evenemang.
mot · GX02N413 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer bärkraftig politik till stöd för socialt företagande. Den ekonomiska krisen har slagit hårt mot många av landets företagare. I fördubblades antalet företagskonkurser om man jämför med 2008. Det är särskilt de mindre företagen som drabbats. med denna utveckling har småföretagen kommit att spela en allt större roll för jobben. I sysselsätter småföretagen över 70 000 personer. Regeringens höjning av arbetsgivaravgiften för småföretagare har knappast underlättat och regeringen har inte genomfört några regelförenklingar för företag under sina vid makten, vilket är upprörande och framförallt mycket negativt för landets småföretagare. Det är i de små och medelstora företagen framtidens jobb växer fram. Därför måste villkoren för entreprenörskap stärkas. Entreprenörernas idéer, kreativitet, vilja och envishet skapar framtidstro och nya jobb. Jobbkrisen i och resten av måste mötas med aktiva investeringar för nya jobb, för trygga jobb och för gröna jobb. EU, och behöver en bärkraftig politik där balansen mellan marknad och människa bättre avvägs. Företags konkurrenskraft ska kunna växa genom konkurrens under bärkraftiga villkor. I dagens kristider har företag inom alla branscher en gyllene möjlighet att vinna tillbaka förtroende hos investerare, kunder och allmänheten. Detta genom att visa på att de genom socialt ansvarstagande har en hållbar strategi för hur man kan tjäna pengar och ge en god avkastning till sina investerare. Enligt undersökningar har det visat sig att företag som är socialt ansvarstagande får konkurrensfördelar. Socialt ansvarstagande innebär att företag aktivt engagerar sig i samhällsutvecklingen genom att exempelvis ha en klar strategi för miljön, konsumenternas hälsa och medarbetarnas situation. I takt med att konsumenter börjar ställa allt större krav på att veta ursprunget och historien bakom det vi köper, ligger det i företagens intresse att visa på att de tar ett både etiskt och socialt ansvar för de produkter eller tjänster de utför. som organisationer, som Fair trade (Rättvisemärkt) och Amnesty har visat sitt intresse för att leva upp till den sociala garantimärkningen Corporate social responsibility (CSR). Som EU-medlem är och de svenska skattebetalarna med och finansierar EU:s gemensamma budget. Från budgeten delar EU ut till företag som ansöker och uppfyller kriterierna för EU-stöd. För att ett företag ska få EU-stöd finns en rad formella och byråkratiska föreskrifter men tyvärr inga tydliga och konkreta krav på att de sökande ska presentera ett plan för socialt ansvarstagande. Regeringen borde driva på för förändringar i den riktningen för mer konkurrenskraftiga företag under bärkraftiga villkor.
mot · GX02N414 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en energipolitik för att bryta oljeberoendet. Det är viktigt att lyckas med att bryta sitt oljeberoende. Oljepriset påverkar tillväxt och sysselsättning, men framför allt hotar förbränning av fossila bränslen klimatet och därmed framtiden för kommande generationer. Att det är nödvändigt att bryta oljeberoendet i takt med ökade insikter om klimathotet och nya rekordnivåer för oljepriset har blivit ännu tydligare sedan den oljekommission, som den socialdemokratiska regeringen tillsatte, avslutade sitt arbete. För att komma åt lösningen på problemet behövs det en långsiktig politik, i samarbete med näringslivet och med bred förankring hos allmänheten, som syftar till att minska energianvändningen och att skapa alternativa energikällor. Vi borde låta några få gå före och inta en ledande roll i omställningen av vårt nya energisystem; och hela skulle kunna vara några av de som blir utvalda. Det handlar exempelvis om utveckling av alternativa drivmedel och bättre motorteknik inom transportsektorn i samarbete med bilindustrin i regionen. Den svenska bilindustrins problem och den hårdnande konkurrensen på fordonsmarknaden gör det ännu angelägnare med samverkansprojekt mellan staten och bilindustrin. Det saknas inte heller möjligheter att utveckla nya energislag för uppvärmning av bostäder genom sol-, vind- och vågkraft, vars förutsättningar att bli reella och hållbara alternativ det är angeläget att utveckla vidare. Användning av naturgas har ökat starkt i främst hos kraft- och fjärrvärmeverken. Naturgasen används för uppvärmning av bostäder och lokaler och är ett intressant alternativ till fordonsbränsle. Dessutom är det en råvara i den petrokemiska industrin. Naturgasen är ett alternativ till oljan eftersom koldioxidutsläppen är mindre än för olja. Naturgasen kan därför fungera som en brygga över till kommande energilösningar. En utbyggnad av naturgasnätet behövs för att kunna utnyttja denna möjlighet. Investeringar i utbyggnaden av infrastrukturen för naturgasanvändning i innebär att det inte kommer att finnas några avgörande hinder för att leverera naturgas till västra . Konkret handlar det om att säkra en tillförsel av naturgas från Grenland på västra sidan om till . Ett samrådsförfarande har påbörjats kring ett sådant industri- och energiprojekt. Det är viktigt att betona statens ansvar för infrastrukturen för energiförsörjningen mellan de nordiska länderna. Att medverka till nödvändiga koncessioner och utbyggnad av distributionssystem är givna uppgifter i detta sammanhang, även om utbyggnad av naturgasens infrastruktur helt och hållet ska ske på kommersiella villkor. Det är angeläget att staten i samarbete med regionen klargör utvecklingsmöjligheterna för förnybar energiproduktion i och för att bryta oljeberoendet, skapa ökad handlingsfrihet och större effektivitet i energianvändningen.
mot · GX02N415 · 2009-10-01 00:00:00 — Det ökade intresset för uranprospektering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med sin syn på huruvida det ökade intresset för uranprospektering föranleder ändringar i minerallagen. Uranundersökningarna i är mycket omfattande och det finns en stor oro för att uranbrytning kan komma till stånd. Själva grunden för denna oro är inte bara de omfattande undersökningarna utan också att den borgerliga regeringen har beslutat att bygga ut kärnkraften. Det innebär att vi blir beroende av kärnkraften för resten av detta århundrade. Regeringen har ingenting sagt om vilka konsekvenser utbyggnaden av kärnkraften kommer att få för människorna eller för miljön i vårt land. En kommande brytning av uran skulle komma att skapa omfattande och sannolikt irreparabla skador i en känslig naturmiljö. Risken är stor för att föroreningar kommer att fortplantas i vår livsmiljö, bland annat i fiskrika vattendrag. Vi konstaterar att en uranbrytning kommer att försvåra möjligheterna för ett gott liv för oss själva och för generationer framåt. Den tidigare socialdemokratiska regeringen sa nej till uranbrytning och detta nej upprepas nu av Socialdemokraterna, . Vi har också slagit fast att en rödgrön regering inte kommer att tillåta uranbrytning i . För en rödgrön regering är frågan dessutom för viktig för att beslutet om uranbrytning ska läggas på nivå. Det krävs beslut på nationell nivå. Vi säger nej till uranbrytning i hela landet. Samtliga partier i har sagt nej till uranbrytning. Vi utgår ifrån att de också har framfört det till sina riksorganisationer. Men trots det mörkar regeringen och regeringspartierna i frågan och tar inte tydlig ställning. Många människor i har känt sig fullständigt maktlösa när gruvbolagen har kunnat härja fritt trots protester från enskilda och kommuner. Det måste bli en ordning där den folkliga viljan får ett inflytande när gruvbolagen börjar leta efter uran. Uran är en tungmetall vars skaderisker vid brytning inte går att jämföra med andra mineralers. Därför måste kommunernas och den enskilde markägarens roll stärkas vad gäller att tillåta undersökningar av förekomster, prospektering och bearbetning. Detta är nödvändigt även om vi anser att ställningstagande och beslut i denna fråga även ska ske på den nationella nivån. Vi anser också att vid tillfället då tillstånd utfärdas för provborrning borde en miljöprövning ske.
mot · GX02N416 · 2009-10-05 00:00:00 — Behov av vattenkraft för att klara energiomställningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en djupgående analys för att om möjligt ta till vara den potential som finns i småskalig vattenkraft. Vattenkraften har en lång tradition i och har starkt bidragit till landets välstånd. Småskalig vattenkraft är kretsloppsenergi och en förnybar energikälla av hög dignitet. De allvarligaste miljöproblemen är klimatförändringar, försurningar och övergödning. Den ökande försurningen har varit tydlig under och är ett verkligt hot mot den biologiska mångfalden trots stora insatser med kalkning. Konsekvenserna av den sura depositionen, inklusive kvävenedfallet, innebär en utarmning och likriktning av såväl den landlevande som den vattenlevande , som kan medföra oersättliga genetiska förluster. Koldioxidhalten i vår atmosfär har ökat , dvs. sedan industrialiseringen började, och har höjt den globala medeltemperaturen nära en grad. För att nå vårt klimatmål skall öka sin andel förnybar energi från nuvarande . Den småskaliga vattenkraften spelar en viktig roll för att nå detta mål. Vattenkraften är en förnybar energikälla med stor potential som vi måste vara medvetna om den påverkan som regleringar av vattendrag kan ha på växt- och djurliv. Det finns över 2000 nedlagda små kraftverk. Kunskapen kring vilken påverkan eller potential dessa kan få är mycket bristfällig. Men med det krav vi har på oss för att klara energiomställningen bör alla möjligheter tas tillvara, inventeras och analyseras. Vi ser ett behov av återupptagen drift i de nedlagda kraftverken, en effektivisering och/eller utökad produktionskapacitet i befintliga kraftverk, en utbyggnad av fall där vattnets kraft tidigare utnyttjats för andra ändamål än elproduktion samt utbyggnad i vattendrag där endast en mindre del av vattnet utnyttjas. På det viset skulle den småskaliga vattenkraften bespara naturen skadliga utsläpp från fossileldade kraftverk motsvarande nästan dubbelt så mycket som . Att istället urskillningslöst riva ut gamla dammar kan ha förödande konsekvenser för och faunan, som etablerat sig i och omkring dammen och lokalt i vattendraget. Det är viktigt att alla konsekvenser övervägs av att åter ta i bruk de nedlagda kraftverken eller bygga nya småskaliga verk på samma plats där tidigare funnits ett litet kraftverk. Med den utmaning vi står inför är det inte försvarbart att låta bli att söka mer kunskap. Vi har inte råd att undvika att vända på alla stenar som står till buds. Därför bör regeringen undersöka förutsättningarna för att ta till vara potentialen i småskalig vattenkraft. i (s)
mot · GX02N417 · 2009-10-05 00:00:00 — Jobben och behoven av åtgärder i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jobb och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. näringsliv domineras av exportinriktad tillverkningsindustri. En relativt stor andel av befolkningen arbetar i världsledande företag som , , , och . Det har bland annat lett till att drabbats hårt av lågkonjunkturen och jobbkrisen. Trä-, glas- och fordonsindustrin har drabbats av stora neddragningar vilket också påverkat den småskaliga tillverkningsindustrin, som i hög grad är beroende av de större företagen. Den negativa utvecklingen har lett till en dramatisk ökning av arbetslösheten, visserligen från en låg nivå. För att situationen inte ska förvärras behövs det insatser för fler jobb i . Regeringen tillsatte två samordnare för att samordna de regionala insatserna och komma med förslag på åtgärder och förslag. Men regeringen har varit ointresserad av att ta del av förslagen som kommit från samordnarna. Frustrationen är stor i många regioner. Samordnarna för har inventerat vilka behov av insatser som behövs för att näringslivet åter ska ta fart och hjulen börja snurra. I Framtid finns en rad förslag på investeringar i utbildning och arbetsmarknadsåtgärder samt behovet av forskning och utveckling. Det finns också ett behov av att bredda näringslivet så att länet har fler ben att stå på för att inte vara lika sårbart, men också för att näringslivet är präglat av mansdominerade arbetsplatser. Det finns en stor enighet bland branschfolk och fackföreningar som stöder samordnarens förslag. Många åtgärder är brådskande. Det vi nu kan konstatera är att regeringen gör ytterst lite. De hörsammar inte samordnarnas förslag vilket är förödande. Det behövs snabba åtgärder för att arbetsmarknadsläget inte ska förvärras. Vi vill uppmana regeringen att snabbt agera.