mot · GX02Ub540 · 2009-09-30 00:00:00 — Mer idrott, rörelse och drama i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler idrottslektioner i skolan stimulerar till en sundare livsföring och bättre hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet dramalektioner i skolan bör öka för att träna eleverna i det egna ställningstagandet och det kritiska tänkandet. Vår kropp behöver regelbunden fysisk aktivitet och rörelse. Allt fler undersökningar tyder på att det finns ett samband mellan fysisk aktivitet och prestationsförmåga, vare sig det gäller studier eller arbete. Det är inte konstigare än att en halvtimmes promenad på lunchen kan öka koncentrationsförmågan och arbetslusten på kontoret . Folkhälsoarbetet måste förbättras så att alla stimuleras till en sund livsföring. Det är särskilt betydelsefullt att barn och ungdomar får kunskap om vikten av fysisk aktivitet, rätt kost och sambanden mellan fysiskt och psykiskt välbefinnande. En insikt om detta ger bättre grund för en god hälsa genom livet och det ökar livskvaliteten. har vår livsstil i och västvärlden radikalt förändrats till en i stora delar sittande generation i skolan, i arbetslivet och . Den snabba tekniska utvecklingen inom medier och kommunikation med tv, video, Internet, dataspel, mobiltelefoni, dvd, bilar, bussar, tåg m.m. är en allt ökande naturlig del av vår vardag. Detta är till stor nytta för vår samhällsutveckling och produktion men är tyvärr förödande för vad kroppen egentligen är byggd för, dvs. rörelse och fysisk aktivitet. Skolpolitiken har minskat tiden för rörelse och blivit allt mer teoretiserad. Minskad tid för idrott- och hälsoundervisningen i timplanen, samt att obligatoriet tagits bort för friluftsdagar, leder till negativa konsekvenser för folkhälsan och inlärningen i skolan. En gemensam nämnare för nästan alla livsstilsrelaterade sjukdomar är vår brist på rörelse och felaktiga kostvanor. Enligt är av alla sjukdomar i och övriga västvärlden orsakade av detta. Forskning och vetenskap över hela världen har i hundratals publicerade studier med högsta evidens visat hur viktig fysisk aktivitet är för vår kropp. Fetma, diabetes typ 2, benskörhet, alzheimer, hjärt-kärlsjukdomar, stroke, stress, ett flertal cancerformer, psykiska sjukdomar, t.ex. ångest och depressioner, högt blodtryck, höga blodfetter, rygg och nackbesvär, led- och muskelsmärtor m.m. kostar vårt samhälle . Vad det kostar den enskilde individen i lidande, sjukskrivning sämre privatekonomi m.m. är alldeles uppenbart dock ej lika mätbart i pengar. Den absolut bästa friskfaktorn är inte mediciner, utan regelbunden fysisk aktivitet och god kosthållning. Egenansvaret, föräldrar och samhällets olika institutioner har naturligtvis oerhört viktiga roller att spela för vår hälsa och livsstil, men förutsättningarna, kunskapen och livsbetingelserna är så olika för människor. Därför har skolan ett stort ansvar för att bygga upp kunskap om hur viktigt det är att bedriva fysisk aktivitet och därmed erbjuda eleverna fler idrottslektioner i skolan. WHO, , , , , m.fl. har påtalat detta gigantiska folkhälsoproblem genom att vädja och uppmana sina medlemsländer att skyndsamt agera genom att bl.a. utöka tiden för idrottsundervisning i skolan och på ett snabbt sätt nå alla växande barn och ungdomar i skolan. lade alliansens välfärdsgrupp fram en , ny kraft i hälsopolitiken med förslag gällande barn och ungdomar: Mer idrott på schemat. Fysisk aktivitet är av betydelse för barns fysiska hälsostatus men det minskar också risken för psykisk ohälsa. Skolidrotten har på många håll fått minskat utrymme. Alliansen för anser att eleverna få ökat utrymme för idrottsämnet i skolan. Fysisk aktivitet kan utövas på flera olika sätt och inte bara genom mer idrottslektioner. Ett annat sätt för att stärka kroppens muskler är uteaktiviteter. Det är nyttigt och bra att ha med utelektioner, vilket innebär att klassen går ut i naturen och studerar olika saker, t.ex. växter, småkryp, fåglar. Det innebär att eleverna är fysiskt aktiva som de genomför olika inlärningsmoment. En annan inlärningsmetod är drama, vilket också innebär att eleverna rör på sig under lektionerna, som det är relationsövningar. De som arbetar med drama får insikt om sig själva, men kan också lära sig att förstå hur andra tycker och tänker. Dramaövningar stärker självförtroendet och tränar det egna ställningstagandet och det kritiska tänkandet. Ett mål med dramaövningar kan t.ex. vara att hjälpa en grupp som har problem med mobbning. Det är viktigt att inte bara tala om känslor utan även arbeta praktiskt med känslor. Om förmågan till empati kan tränas så är drama en bra metod. Vi lever i ett enormt tufft samhälle nu där vi kan se att medborgare har svårt att sätta sig in i andras känslor. Därför är det viktigt att träna redan i skolan hur man ska hantera olika känslor. som självförtroende och empati tränas så rör sig eleverna och får på det sättet extra fysisk träning. Detta bör uppmärksammas i utbildningen, och regeringen bör stötta och stimulera att dramaundervisningen ökar i skolorna.