mot · GX02N475 · 2009-10-06 00:00:00 — Vägledande för översynen ska vara att kraftsamla befintliga medel och minska de administrativa kostnaderna genom ökad samordning. Vår bedömning: Tillgängligheten till myndighetsutövande statliga funktioner måste värnas oavsett var i landet man bor. Det kan aldrig accepteras att myndighetsutövning gentemot privatpersoner ska påverkas av geografiska faktorer. Ett fungerande rättsväsende är en förutsättning för trygghet och ekonomisk utveckling. Vi ser mycket kritiskt på att den borgerliga regeringen år gett rättväsendet alltför snäva ekonomiska ramar. Följden blir nu bland annat att länsrättsorganisationen halveras. När regeringen nu minskar antalet länsrätter försvinner viktiga delar av en förvaltning som har stor betydelse för människor i många mindre och glesare regioner. Länsrätterna handlägger ärenden som gäller medborgarnas tvister med , kommunen eller socialnämnden och rör ofta människor som är svårt utsatta, som till exempel omhändertagande av barn eller missbrukare. Lokal förankring i länsrätterna är viktigt i sådana avgöranden. Det är även viktigt att det finns en god tillgänglighet och närhet för allmänheten. Vi socialdemokrater säger därför nej till regeringens föreslagna förändringar av länsrättsorganisationen. Även rationaliserar och centraliserar sin verksamhet. Centralisering av vissa myndighetsfunktioner innebär för vissa orter att viktig samhällsservice riskerar att försvinna. Det är positivt att myndigheter blir mer kostnadseffektiva men konsekvenserna av varje sådan förändring måste utredas grundligt. När myndighetsutövande statliga myndigheter minskar sin lokala närvaro måste även lämpliga kompensatoriska åtgärder övervägas för att säkerställa en acceptabel servicenivå, exempelvis genom utökad telefonkundtjänst och förbättrad service via Internet. Regeringen förbereder en avreglering av , en förändring som vi är starkt kritiska till. Flera tunga remissinstanser har riktat hård kritik mot regeringens planer. Statskontoret konstaterar i sitt remissyttrande att priset på besiktningarna med all sannolikhet kommer att öka och att de största prisökningarna kommer att ske i mindre regioner utanför storstadsområdena. Statskontoret konstaterar även att antalet stationer i dessa områden kan komma att minska och att det tveksamt att låta obligatoriska verksamheter gentemot privatpersoner bero av var i landet man råkar bo. Även Motormännen uttrycker i sitt remissyttrande en rädsla för att stationstätheten kommer att minska. Statliga har ansvar för den rikstäckande läkemedelsförsörjningen. Den är en av konsumenterna mycket uppskattad och på det hela taget väl fungerande verksamhet. Den situationen förändras nu i och med att den borgerliga regeringen valt att avreglera och sälja ut betydande delar av de statliga apoteken till privata aktörer. Den här avregleringen kommer sannolikt att leda till såväl högre kostnader som betydande svårigheter att trygga och säkra servicen i glesbygden. Vi socialdemokrater säger därför nej till den borgerliga regeringens förslag men ja till att fler än apoteken ska kunna sälja enklare, receptfria läkemedel också utanför apotekssystemet. Trygghet i en föränderlig värld Vår bedömning: Arbetslöshetsförsäkringen måste förbättras. Arbetslöshetsförsäkringen bidrar på ett påtagligt sätt till att skapa stabila förhållanden i den regionala ekonomin, detta oavsett regiontyp. Arbetslöshetsförsäkringen får aldrig bli en varaktig försörjning. Det är en omställningsförsäkring som ska kombineras med tydliga krav på den arbetssökande. Detta vill vi göra: Sänka egenavgifterna till a-kassan och införa solidarisk finansiering. höja taket i a-kassan så att de flesta får ut av sin tidigare inkomst vid arbetslöshet. Ta bort den bortre tidsgränsen i sjukpenningen och höja ersättningsnivån till under hela sjukdomsperioden. och stegvis höja taket i sjukpenningen. Robusta inkomstbortfallsförsäkringar är viktigt verktyg för att i konjunktursvackor upprätthålla den regionala köpkraften och skapa en jämn lokal efterfrågan på företagens varor och tjänster. I den ekonomiska krisens kölvatten diskuteras ofta arbetslöshetsförsäkringens roll utifrån de stora neddragningar och omstruktureringar som sker inom industribranscherna. En viktig insikt är dock att arbetslöshetsförsäkringen har en central funktion i alla regioner, oavsett hur näringslivsstrukturen ser ut. I ett längre tidsperspektiv är det t ex tydligt att tjänstesektorn, som dominerar sysselsättningen i de större regionerna, kännetecknas av långt fler nedläggningar och konkurser än industribranscherna. Tjänstesektorn har emellertid även betydligt fler nyetableringar. Tjänstebranscherna präglas alltså av en högre turbulens än industrisektorn.12 Arbetslöshetsförsäkringen ska innebära trygga villkor, men måste den vara utformad på ett sätt som inte påverkar dynamiken på arbetsmarknaden negativt. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring och får aldrig bli en varaktig försörjning. En bra ersättning måste kombineras med tydliga krav på de arbetssökande. Det är viktigt för dynamiken i samhällsekonomin att människor har tydliga drivkrafter att röra sig från branscher och regioner med hög strukturell arbetslöshet till branscher och regioner med arbetskraftsbrist. Vi är starkt kritiska till regeringens försämringar i arbetslöshetsförsäkringen. Det har blivit svårare att kvalificera sig till försäkringen, ersättningen har sänkts och egenavgifterna har höjts kraftigt. Detta har bidragit till att närmare 500000 personer har lämnat försäkringen. De står nu utan ett ekonomiskt skydd när jobbkrisen slår till med full kraft. Parallellt med en försvagad arbetslöshetsförsäkring har regeringen även försämrat villkoren i sjukförsäkringen. Försämringen av inkomstbortfallsförsäkringarna innebär även indirekt slag mot välfärdens kärna. Redan innan jobbkrisen slog till med full kraft gjorde Kommuner och Landsting (SKL) tillsammans med Arbetsförmedlingen och bedömningen att de nya regelförändringarna kan komma att innebära ökade kostnader för ekonomiskt bistånd på för landets kommuner, motsvarande en höjning med . Till detta ska läggas de indirekta kostnaderna för kommunerna i form av krympande skatteintäkter. En likvärdig välfärdsnivå i alla delar av landet Vår bedömning: Den åldrande befolkningen kräver en fortsatt omfördelning av skattekraft mellan landets regioner för att målet om en likvärdig välfärdsnivå ska kunna upprätthållas. Statsbidrag till kommuner och landsting möjliggör tillsammans med skatteutjämningen jämlik välfärd i hela landet. Detta vill vi göra: Vidmakthålla den kommunalekonomiska utjämningen. Skjuta till totalt 18,4 mdkr mer än regeringen till kommuner och landsting . Som vi redogör för ovan kommer den åldrande befolkningen att ställa kommuner och landsting inför svåra framtida utmaningar. Den regionala variationen i befolkningens åldersmässiga sammansättning är dock betydande. Det innebär att kostnadsökningarna inom kommun- och landstingssektorn, liksom möjligheten att inom regionen finansiera dessa, kommer att se mycket olika beroende på regiontyp. För vissa mindre regioner med mycket skev demografi kommer välfärdsfrågorna förmodligen att vara den helt dominerande frågan , medan regioner med hög tillväxt och förhållandevis ung befolkning kommer att ha väsentligt gynnsammare förutsättningar att hantera dessa utmaningar. Mot denna bakgrund är det oerhört angeläget att solidariteten mellan regioner vidmakthålls. En fortsatt kommunalekonomisk utjämning, eller andra regionala omfördelningar av skattekraft, är nödvändigt för att kunna garantera en någorlunda likvärdig kvalitet i välfärdstjänsterna oavsett var i landet man råkar bo. Kvaliteten i välfärdstjänsterna ställs på hårda prov även i det korta, akuta perspektivet. Den ekonomiska krisen har snabbt grävt stora håll i landstingens och kommunernas budgetar. Vi menar att det behövs ett större och mer långsiktigt statligt tillskott till kommunsektorn än vad regeringen föreslagit. En väl fungerande bostadsmarknad Vår bedömning: Bostadsmarknaden har en central betydelse för regionernas utveckling. Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Målsättningen måste vara att skapa en bostadsmarknad där människor varken känner sig inlåsta eller utestängda. En helt och hållet marknadsdriven bostadssektor förmår inte att leverera den mängd och den sammansättning bostäder som är samhällsekonomiskt och socialt motiverad. Det offentliga måste därför ta ett ansvar för att trygga bostadsförsörjningen. Detta vill vi göra: Införa ett investeringsstöd för nyproduktion av miljövänliga hyresbostäder. Investera 6 mdkr 20102012 genom ett brett ROT-avdrag som utöver det avdrag som regeringen infört även inkluderar en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogramsområdena. Sänka fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar. Höja skatten för villor med ett marknadsvärde . När statsfinanserna så tillåter successivt ta bort upphovsskatten samt begränsningen av uppskov. Bostadsmarknaden är av avgörande betydelse för regionernas utveckling. En väl fungerande bostadsmarknad är central för en god rörlighet på arbetsmarknaden. Boendesituationen får aldrig upplevas som ett oöverstigligt hinder för att ta ett nytt steg i livet, för att söka sig ett annat arbete eller för att påbörja studier på annan ort. En väl fungerande bostadsmarknad präglas av ett brett utbud av bostäder med olika upplåtelseformer, ett fortlöpande underhåll samt en nybyggnation som håller jämna steg med efterfrågan. Målsättningen måste vara att skapa en bostadsmarknad där människor varken upplever sig inlåsta i sitt boende eller utestängda från det boende man efterfrågar. Även om bostaden för många är en central och överkomlig del av den privata konsumtionen och ett mål för enskilt sparande, gäller inte detta under alla skeden i livet och för alla grupper i samhället. Därför måste samhället ha ett ansvar för att trygga bostadsförsörjningen. Trösklarna in på bostadsmarknaden måste sänkas. Det gäller i synnerhet i storstadsregionerna och på universitetsorterna men även på mindre orter med en snabb tillväxt i besöksnäringen. Här spelar hyresrätten en viktig roll. Det måste bli lättare att byta bostadsort utan att tvingas in på marknaden för ägda bostäder. För att nå dithän behöver bostadsbyggandet öka från dagens osedvanligt låga nivåer. De befolkningsprognoser och bedömningar av reallöneökningar som vi har tillgång till indikerar att nyproduktionen bör fördubblas relativt dagens nivåer. Generella bostadssubventioner av det slag som tidigare använts bedöms emellertid inte som det mest effektiva instrumentet. Vi förordar därför mer riktade insatser, till exempel investeringsstöd för hyresrättsproduktion. Stora delar av de områden som byggdes under de så kallade miljonprogramsåren är i behov av upprustning, och det gäller inte bara husen utan områdena i sin helhet. Denna centrala utmaning för bostadspolitiken framöver innebär också en strategisk möjlighet till utveckling och förnyelse en möjlighet som måste tas tillvara. Den borgerliga regeringens förändring av fastighetsskatten har ökat klyftorna i samhället som bostadsmarknadens funktionssätt har försämrats. De med lyxvillor har fått en kraftigt sänkt skatt, men vanliga småhusägare har istället bara fått se fastighetsskatten byta namn till fastighetsavgift. Förändringarna i fastighetsbeskattningen har även skapat osäkerhet kring de långsiktiga spelreglerna på bostadsmarknaden och skapat en tydlig inlåsningseffekt. I ett läge när många i den stora och resursstarka fyrtiotalistgenerationen är beredda att lämna sina ägda lägenheter och villor för bättre anpassat boende hejdas detta genom ökad reavinstskatt och ränta på uppskovsbelopp. Vår bedömning: Många av framtidens jobb kommer att växa fram i de små och medelstora företagen. Därför måste villkoren för entreprenörskap stärkas. Vi vill göra det lättare att starta företag, att driva företag och att växa som företag. Entreprenörernas idéer, kreativitet, vilja och envishet skapar framtidstro och nya jobb i hela . Vi vill med vår politik underlätta för entreprenören att anställa och expandera, administrera, exportera och få tag i kapital. Vi vill också att det ska vara enkelt och tryggare än att röra sig mellan företagande och lönearbete. Tillgången till en godtagbar offentlig och kommersiell service är vidare en förutsättning för nya och växande företag även utanför de större städerna, inte minst för möjligheterna att kunna rekrytera nya medarbetare. Detta vill vi göra: för att stärka den kommersiella och offentliga servicen. Stärkt riskkapitalförsörjning genom ett riskkapitalavdrag och en ny riskkapitalfond. för att stärka exportfrämjandet och bland annat de regionala exportrådgivarna. för att investera i besöksnäringen. för att utforma nya strategiska branschprogram för svenska nyckelbranscher. Sänkt skatt för entreprenörer som anställer sin första medarbetare. Investera i energiforskning, kommersialisering och nya gröna jobb. Vi vill stärka förutsättningarna för en god offentlig och kommersiell service till småföretagare och boende i hela landet. I många delar av landet ökar nämligen avstånden till närmaste butik, serviceställe eller mack och med dem försvinner också annan service som Apoteks- och Systembolagsutlämning. har 474 orter förlorat sin sista kvarvarande butik. har service tillkommit på 122 orter. var antalet orter i landet med endast en dagligvarubutik 1 060 stycken och ungefär en tredjedel, 343 butiker, var butiker med en kritiskt låg omsättningsnivå och därmed en överhängande risk för nedläggning.13 Detta riskerar en utveckling där nödvändig serviceinfrastruktur försvinner för många företag som långa avstånd och problem med att få tag på drivmedel försämrar konkurrenskraft och möjligheterna för såväl skogsindustrin som besöksnäringen. försvinner också möjligheterna att erbjuda offentlig service i anslutning till försäljningsställena. Detta hotar näringslivet och försämrar människors livskvalitet. Regeringens illa hanterade och skyndsamt pådrivna avreglering av apoteksmarknaden samt utförsäljningen av en stor del av de statliga apoteken riskerar utöver utvecklingen i övrigt att leda till en kraftig försämring av tillgänglighet och läkemedelstillgång i stora delar av landet. Vi vill därför se över möjligheterna till att stärka och hitta samarbetsformer mellan den kommersiella och offentliga servicen som ger en ökad tillgänglighet. Vi vill också stärka stödet till den kommersiella servicen genom att tillföra ytterligare resurser utöver regeringens förslag . En god riskkapitalförsörjning är central för att ta vara på goda idéer och skapa förutsättningar för innovativa företag att växa och att anställa. har företagens möjligheter att få tillgång till kapital allvarligt försämrats. Vi föreslår därför ett nytt riskkapitalavdrag för investeringar i nystartade företag samt en ny marknadskompletterande riskkapitalfond på för att särskilt stärka innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretags tillgång till kapital. I dagens ansträngda ekonomiska läge står många företag inför stora likviditetsproblem. Problemen förvärras av att större företag använder de mindre företagen som bank genom att ensidigt förlänga betalningstiderna. Vi anser att det är oacceptabelt att småföretag tvingas vänta på att få betalt. Vi vill därför se över möjligheterna till att skärpa årsredovisningslagen så att större företag tvingas att redovisa betalningstider och antalet skulder som betalas för sent i sin årsredovisning. Metoden har redan använts med viss framgång i . Den borgerliga regeringen går vidare med de tidigare nedskärningarna av Exportfrämjandet, med bland annat den kostnadsfria rådgivningen till småföretag som vill ta de första stegen mot exportmarknaden, trots det mycket kraftiga exportfall på jämfört med som drabbat svensk industri14. Regeringen tar ingen hänsyn till lågkonjunkturen, den vikande efterfrågan på viktigaste exportmarknader och vårt mycket stora exportberoende. Istället försämras alltså stödet till de företag som vill ta sina första steg ut på den internationella marknaden. Vi vill istället stärka exportrådgivningen över hela landet. De regionala exportrådgivarnas aktivitet måste ges utrymme att öka. Utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor måste förstärkas. Det krävs krafttag för att stärka de seriösa företagen och en sund konkurrens. Kampen mot skattefusk handlar om rättvisa villkor för företagen och konkurrens på lika villkor, men också om att premiera ansvarstagande, kompetens och kvalitet. Vi vill införa personalliggare och oanmälda arbetsplatsbesök i fler branscher. Dessutom vill vi införa individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter. Vidare behövs en lagstiftning som ser till att huvudentreprenörerna tar sitt ansvar för att skatter och sociala avgifter betalas in av anlitade underentreprenörer. Vi vill investera i nya gröna jobb, bland annat genom kraftigt ökade investeringar i energiforskning och demonstrationsanläggningar för bland annat den andra generationens biodrivmedel och genom ett nytt klimatinvesteringsstöd. Det finns en stor potential för ökad svensk export inom många tillväxtmarknader för såväl våra renodlade miljöteknikföretag som för stora delar av basindustrin med sina mycket stora investeringar i energieffektiv och klimatsmart teknik. För att ta vara på den potential som finns samt stärka svensk industris konkurrenskraft vill vi främja svensk miljöteknikexport. Exportsatsningar bör göras inom svenska profilområden som bioenergi, vattenrening, uppvärmning och avfallshantering. Regeringen har drivit igenom ett nytt stödsystem för flygplatser, ett system som vi inte är beredda att ställa oss bakom. Effekterna för ett antal mindre flygplatser är inte tillräckligt utredda. Risken finns att orter som är beroende av sin flygplats för att klara sin konkurrenskraft, därför att det inte finns några andra effektiva möjligheter till persontransporter, kan få ekonomiska problem. Vi vill i stället se ett system där statligt driftstöd enbart tas bort från de flygplatser som ligger på orter där det finns ett tydligt och tidsmässigt rimligt alternativ i form av järnvägstransporter. På så sätt värnas både klimatet och tillväxtmöjligheterna i glesbygdsområden. är beroende av sin industriexport för att upprätthålla välfärden. är konkurrensen hård och det krävs kontinuerliga investeringar i forskning, utveckling och utbildning av arbetskraften för att kunna fortsätta att ligga i framkant i konkurrensen. Vi har lyckats väl med detta under den gångna högkonjunkturen men krävs en kraftig omställning i företagen och från politiken. kan aldrig konkurrera genom sänkta löner eller försämrade arbetsvillkor. Det andra gör billigare, måste vi göra bättre. krävs därför omfattande investeringar i att stärka svensk industris konkurrenskraft. har ett antal starka koncentrationer av kunskap och företag, eller kluster. Utmärkande för dessa är att de består av ett större antal företag som både konkurrerar och samarbetar. Det bedrivs avancerad forskning såväl inom branscherna som i samarbete med högskolor. Den tidigare socialdemokratiska regeringen utformade därför en rad strategiska branschprogram för svenska nyckelbranscher i dialog med fack och företag i syfte att stärka konkurrenskraft. Samarbetet mellan stat, näringsliv och akademi stärktes och programmen har visat sig mycket framgångsrika och relevansen för företagen har varit hög. Den nuvarande regeringen har dock visat sig sakna förståelse för vikten av samarbete mellan politik, fack och näringsliv och den tidigare dialogen har ersatts av passivitet. Vi vill se mer av samverkan mellan politik och näringsliv och vill därför bygga vidare på de strategiska branschprogrammen. Regeringen avslutar tvärtom branschprogrammen . Det anser vi är ett allvarligt misstag. behöver mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildningar. Tjänstesektorn får en allt större betydelse för jobben och vi vill här särskilt lyfta fram besöksnäringens möjligheter att skapa nya arbetstillfällen över hela landet. Enligt UNWTO, , kommer den globala turismen att växa med till 2020 och i . Vi vill att ska ligga i framkant. Turismen ska växa snabbare här än i resten av , vi ska locka till oss en större andel av de nya globala turisterna. Internationella evenemang är exempelvis ett mycket intressant segment, där har stor tillväxtpotential. Vi anser att denna potential måste tas till vara för att skapa nya jobb i såväl våra storstäder som i resten av landet. Vi lägger därför förslag om ett brett program för att stärka besöksnäringen, locka fler turister till och skapa nya jobb. Staten måste, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Att gemensamt arbeta för att stärka en positiv bild av skapar både jobb och intäkter. Följande prioriteringar är viktiga för att besöksnäringen ska kunna växa: Vi vill öka marknadsföringen av som turistland och avsätter därför mer än vad regeringen gör i sin budget för att locka fler internationella evenemang till . Ett särskilt bolag, Event , bör bildas för att samla och professionalisera arbetet med evenemang. Event ska också kunna bistå med ekonomiska garantier. Särskilda utbildningsprogram för besöksnäringen ska genomföras inom ramen för våra utbildningssatsningar. vill vi ta initiativ till branschsamtal med besöksnäringen för att åstadkomma ett gemensamt strategiprogram för att stärka branschen. Den svenska besöksnäringen bör bli ledande i att erbjuda klimatsmarta alternativ till sina gäster. En medveten politik för grön infrastruktur, tillgång till stränder och skogar med varierat djurliv, i kombination med profilering och genomtänkta erbjudanden, kommer att öka turismen och bidra till bilden av som ett grönt land. En tillgänglig och bred kulturverksamhet spelar i alla delar av landet en viktig roll för kreativiteten och tillväxten. Betydelsen av kulturen som tillväxtfaktor har också fått allt större fokus. har ett rikt kulturliv på regional nivå som samspelar med dels den lokala, dels den nationella nivån. Vi har ett förgrenat nät av länsinstitutioner inom musik, teater, dans, museiområdet, bibliotek med mera. De tre R-institutionerna, Riksutställningar, och Rikskonserter, samspelar med den regionala nivån. och har en försöksverksamhet, inledd av oss socialdemokrater, inom kulturområdet som ger en större frihet att disponera de statliga insatserna på regional nivå. I regeringens kulturproposition föreslås försöksverksamheterna permanentas. I propositionen föreslår regeringen en rad åtgärder där vi socialdemokrater efterlyser en mer genomtänkt strategi. Till exempel är det vår uppfattning att Rikskonserters uppdrag, liksom även Riksutställningars och uppdrag, bör ses över, renodlas och en omorganisation, anpassad efter ett förändrat uppdrag, formeras. En förutsättningslös utredning bör komma före drastiska beslut bland annat avseende Rikskonserter och utredningen bör se till de behov som kulturlivet i har att ställa på institutioner med nationella uppdrag i en alltmer regionaliserad och globaliserad omvärld. Se t ex Krugman P. (1991), Cities in Space: Three Simple Models, NBER Working Papers samt Fujita M, Thisse J-F, 2002 Economics of Agglomeration. Cities, Industrial Location, and Regional Growth, . Företag inom branscherna med SNI-kod 15 och 4074 har här definierats som närmarknadsberoende medan företag i branscherna med SNI-kod 1037 har definierats som fjärrmarknadsberoende. Se t ex , M & , C (2007),Knowledge in Regional Economic Growth the role of knowledge accessibility, Industry and Innovation, 14, 129149. Se t ex R. Forslid (2008), Du sköna globaliserade värld? Starka klusters och svaga regioners betydelse för ekonomisk tillväxt, rapport till . NUTS 2-regionerna är en tämligen grov regionindelning.