ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub220 · 2009-09-28 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anordna barnomsorg under sena kvällar, nätter och . En fungerande barnomsorg är en förutsättning för att både kvinnor och män ska kunna yrkesarbeta. Både kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det är därför viktigt att kommunerna tar sitt fulla ansvar för att ordna barnomsorg , nätter och för de som arbetar obekväma tider. Allt för många familjer som bor på landsbygden har problem med att få sin vardag att fungera då främst kommuner utanför storstadsområdena saknar barnomsorg utanför ordinarie tid. Det är extra besvärligt för de föräldrar där båda arbetar skift eller sena kvällar. Eftersom alla familjer inte består av två föräldrar som arbetar på vardagar är det viktigt att kommunerna ger möjlighet till en trygg och fungerande omsorg, även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller nätter. Det är inte heller alla familjer som har släktingar på nära håll som kan ställa upp och ta hand om barnen när förskolan är stängd. Det kan inte vara en förutsättning från samhällets sida att det finns släktingar som kan rycka in och avlasta föräldrarna. Barnomsorgen måste organiseras på ett sådant sätt att yrkesarbete möjliggörs för både ensamstående föräldrar och sammanboende.
mot · GX02Ub222 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre ekonomiska villkor för studenter. Den ekonomiska situationen för studenter är besvärlig. De har mycket svårt att få studiemedlen att räcka till nödvändiga utgifter som mat, bostad och studiematerial. Särskilt utsatta är studerande med barn. En undersökning, gjord av Nordea, visar exempelvis att nästan hälften av studenterna inte har råd att gå till tandläkaren eller att köpa medicin. Det svåra ekonomiska läget för studenter påverkar naturligtvis studieresultat, då många måste arbeta utöver studierna för att kunna överleva. Regeringen har justerat studiemedlen efter prisbasbelopp, utan att göra någon som helst annan ekonomisk satsning på studenterna som andra grupper har gynnats genom omfattande skattesänkningar. Det är nödvändigt att de ekonomiska villkoren för studenter förbättras för att de ska kunna koncentrera sig på sina studier och fullfölja dem.
mot · GX02Ub223 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att även personer som bytt vistelseland bör lämna utdrag ur belastningsregister från det tidigare landet vid anställning inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Det är en självklarhet att barn ska kunna känna sig trygga och säkra under sin dagliga vistelse i förskolan och skolan. Det är därför bra att det ställs krav på arbetsgivare inom barnomsorgen att ansvara för att den personal som finns inom verksamheten har barnets bästa för ögonen. Enligt den svenska lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg får endast personer som lämnar utdrag ur belastningsregistret anställas. Sådant utdrag gäller endast belastningsregistret i . Det finns ingen skyldighet för en person som bytt vistelseland att lämna utdrag ur belastningsregistret från det tidigare landet. Därmed kan en person både ha dömts och avtjänat ett straff i ett annat land utan att det kommer till kännedom vid anställning inom förskola, skola eller skolbarnsomsorg i . I takt med att rörligheten på den nordiska arbetsmarknaden växer ökar antalet nordiska medborgare som söker anställning i sina grannländer också inom barnomsorgsverksamhet. Detta gäller även övriga europeiska medborgare i ett längre perspektiv. En förändring som gör det tvingande för personer som söker anställning inom förskolan att lämna utdrag från belastningsregister i det land där hon eller han senast hade sin huvudsakliga hemvist, skulle öka skyddet för barnen inom förskolan. En sådan förändring kan också bidra till att minska den misstänksamhet mot manlig personal i förskolan som ibland förekommer såväl i medierna som bland föräldrar då män kopplas ihop med pedofili. Det rör sig om förutfattade meningar där alla män dras över samma kam vad gäller hur män uppträder. Det är för få män som arbetar inom förskolan och skolan. Förändringar på detta område måste underlättas, barn behöver såväl kvinnliga som manliga förebilder. En reformerad lagstiftning där skyldigheten att kontrollera belastningsregister även i andra länder är införd skulle kunna bidra till att minska förutfattade meningar om manlig personal inom förskolan och skolan och därmed bidra till att öka antalet män i dessa verksamheter.
mot · GX02Ub224 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör stärkas med fler och högre utbildningar inom livsmedelsproduktion. är ett av landets i särklass viktigaste livsmedelsområden. livsmedelsproduktion bör stärkas ytterligare med fler och högre livsmedelsutbildningar. När våra livsmedelsföretag växer och utvecklas nationellt, och internationellt ökar kraven på utbildad arbetskraft. Våra företag i ska ha tillgång till arbetskraft vid behov. Vi måste även anpassa utbildningarna till både dagens och morgondagens behov och utbildningarna måste arbeta ännu närmare våra företag. Livsmedel blir också mer och mer betydelsefullt för utvecklingen av turistsverksamheten i . Vi måste aktivt arbeta med att stärka livsmedelskunskaperna och bredda klustret runt vår livsmedelsproduktion. Fler och högre utbildningar inom livsmedel skulle också stödja livsmedelsföretagen i deras interna produktutveckling.
mot · GX02Ub225 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter i skolan. Det finns många barn som lever i familjer med mycket knapp ekonomi och där familjen har svårt att få pengarna att räcka till. Dessa barn har samma rätt som alla andra barn till ett gott liv. Barnen tvingas ibland avstå från utflykter och andra aktiviteter i skolans regi för att deras föräldrar inte har råd. Det finns ofta en oro från föräldrarna att barnen ska känna sig avvikande och hamna utanför kamratgemenskapen. Den svenska bör vara helt fri från avgifter: inga kostnader för barnen vad gäller lunch, studiematerial och andra kostnader. Det finns dock dolda avgifter som drabbar barn i fattiga familjer extra hårt. Busspengar och inträde till badhuset eller kostnader för skolresan är exempel på sådana dolda kostnader. kan insamlingar och liknande vara en framkomlig väg för att finansiera ett skolprojekt; däremot vänder jag mig emot att betalningsförmågan får styra. Skolan kan då hävda att man arrangerar alternativa verksamheter på hemmaplan för de barn som inte har råd att följa med. Men med ett sådant förfaringssätt visar man tydlig skillnad mellan barnen i klassen, trots att målsättningen är att alla ska ha lika möjligheter. Detta är inte acceptabelt.
mot · GX02Ub226 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. Det är många människor i vårt land som inte tagit gymnasieexamen eller inte läst vid högskola. Många människor började arbeta direkt efter grundskola eller avbryter sina gymnasiestudier, varför de inte har tagit gymnasieexamen eller läst vid en högskola. De har först vid vuxen ålder känt behovet av att läsa vidare. Det är då viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat . Vuxenutbildning är ett mycket bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet. Indragna medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder. Att få studera som vuxen innebär att man har ett helt annat fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka.
mot · GX02Ub227 · 2009-09-28 00:00:00 — Facklig information i skolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kunskap om arbetsrättsliga frågor hos skolelever. Kunskaper om arbetsrättsliga frågor behövs för att man ska få en bra start på sitt yrkesliv och bör ges innan man slutar skolan och kommer till sin första arbetsplats. kan vi i medierna läsa om hur skolungdomar utnyttjas på sina sommarjobb. De får för låg lön, de har för lång arbetstid, inga lunchraster etc. Ett problem som har ökat är att sommarjobbande ungdomar tvingas provjobba gratis i allt större utsträckning. Många ungdomar använder sig av fackets hjälptelefon för att få stöd. Främst är det ungdomar som kontaktar facket. Ett bra sätt att förbättra situationen är att ge ungdomar kunskap om vilka rättigheter man har på arbetsmarknaden. Detta bör ske , helst innan i högstadiet, senast i gymnasieskolan. Ungdomarna behöver information om vilka rättigheter som gäller på arbetsplatsen innan de kommer överens med arbetsgivaren om att börja arbeta på företaget. Denna information bör med fördel kunna ges som facklig skolinformation. När ungdomarna står på sin arbetsplats och kommer underfund med bristerna kan det kännas för sent att påtala dessa för arbetsgivaren.
mot · GX02Ub228 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av sexualundervisningen i skolan. Det finns skäl att se över sexualundervisningen i skolan, inte minst mot bakgrund av det faktum att antalet våldtäkter ökar. Enligt Brå är det framförallt våldtäkter där parterna inte står varandra nära som ökar. Våldtäkter där fler än en gärningsperson varit inblandad har också ökat. Vi har kunna ta del av ett antal tragiska händelser där unga flickor och pojkar har varit inblandade. Ofta har alkohol eller droger varit med i bilden. Ett annat skäl är också den frustration som sannolikt många flickor och pojkar känner när det gäller just sex och samlevnad. Var går gränserna och vem sätter dessa? En del unga flickor ger uttryck för att de känner sig tvungna att ställa upp på vad som anses vara normalt sex. Exempel som anges är bl.a. analsex, och sex med flera personer , samt tjejernas upplevelse av att killarna förväntar sig sex om de bjuder dem på drinkar etc. Lägg därtill den bild av sex och samlevnad som ges i de porrfilmer som enkelt kan ses i bostaden via Internet, betal-tv-kanaler och dvd-filmer. Om det är så att alltfler främst får sin kunskap om vad sex och samlevnad är på detta sätt, då måste skolans sexualundervisning förändras ordentligt. Undervisningen borde även innehålla relationspsykologi, hur killar och tjejer fungerar, vad sexualitet är även ur ett jämställdhetsperspektiv då det finns många myter att ta död på, främst kanske vad gäller kvinnors sexualitet, och om att sätta sina egna gränser, att också ge tydlig information om var gränserna går: att någons nej alltid är ett nej och att sex tvärtom ska vara något naturligt och ett positivt inslag i våra liv. När alkohol är med i bilden så inträffar det allför ofta att både flickor och pojkar gör saker som de annars inte skulle göra. Det är viktigt att vi vuxna förmedlar positiva kunskaper för att stödja våra ungdomar i deras utveckling. Unga flickor och pojkar kan lätt få för sig att den bild av nära relationer som förmedlas via t.ex. tv-såpor är en spegling av det verkliga livet. Där måste skolan vara en viktig länk för att nå ut till ungdomarna. Inom skolans värld finns det tillgång till kuratorer, psykologer, lärare och andra vuxna som är förebilder för de unga. I kristider minskas ofta de tjänster som är till för att stödja de unga. De drabbas i första hand av nedskärningar då den rena kärnverksamheten värnas. Ge unga människor kunskap, insikt och självförtroende. Regeringen bör därför överväga att göra en översyn av såväl sexualundervisning som lärarutbildning inklusive fortbildning.
mot · GX02Ub229 · 2009-09-29 00:00:00 — Barns och elevers nyfikenhet på naturvetenskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka barns och elevers nyfikenhet på naturvetenskap och teknik genom besök på eller liknande institutioner. Mycket tyder på att behovet av naturvetare och tekniker kommer att öka kraftigt, vilket gör att det är viktigt att tidigt ta tillvara barns och ungdomars intresse för dessa vetenskaper. Att särskilt stimulera flickors intresse för naturvetenskapliga ämnen är angeläget då dessa områden av tradition ofta är en manlig värld. Barn har en naturlig nyfikenhet. Om barn får stora möjligheter att lära sig genom lek och experimenterande kan vetgirigheten övergå i ett bestående intresse som kan vara till stor fördel under barnens hela skolgång. Ett antal vetenskapscentra vänder sig särskilt till barn och ungdomar och erbjuder ett slags naturvetenskaplig undervisning som sker med hjälp av välutbildade pedagoger. Lärandet utgår från barnens experimentlust och nyfikenhet. Genom skådespel, interaktiva stationer och praktiska experiment får barn och ungdomar praktiskt lära sig och undersöka hur verkligheten fungerar. Skolor och förskolor besöker vetenskapscentra, men i varierande utsträckning eftersom det är en kostnadsfråga. sker det med hjälp av ett ekonomiskt tillskott från barnens föräldrar. Jag anser att den viktiga verksamhet som bedrivs på dessa centra måste komma alla barn till del, inte bara de som kommer från ekonomiskt välbärgade familjer. skall vara avgiftsfri för eleverna och det kan skapa problem för såväl skolan som de vetenskapscentra som tar emot skolbarn. Bussresan kan vara avgiftsbelagd, likaså att barnen behöver få en matsäck med sig på en sådan dag. Eftersom studiebesöken på ett är intressanta och utvecklande för barnen måste dessa besök fortsätta. Det är därför angeläget att frågan om kostnader för dylika studiebesök inte tas ut av föräldrarna utan löses på annat sätt.
mot · GX02Ub230 · 2009-09-29 00:00:00 — Forskning för bättre sex- och samlevnadsundervisning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning angående bättre sex- och samlevnadsundervisning i skolan. har det funnits en nationell och internationell retorik om att det behövs ett förebyggande arbete för att undvika sexualitetens hälsorisker. Trots denna retorik har inte mycket hänt. Detta kan bero på att ämnet är tabubelagt. Många vill att sexualitet ska vara något privat, att lyfta upp frågan anses av många som pinsamt eller vulgärt. De samhällsförändringar som skett i och stora delar av världen har bland annat inneburit en förlängd ungdomsperiod och uppskjuten familjebildning. Den koppling som tidigare funnits mellan familjebildning och sexualdebut har därmed i praktiken upplösts. Unga människor i har flera sexuella partner innan de ganska sent ingår äktenskap eller äktenskapliga relationer. Det finns många positiva sidor av detta. Studier visar att unga människor är mer nöjda med sina nära relationer och sin sexualitet. Studier visar också att unga kvinnor och män har mer jämlik sexualitet, vilket är glädjande. Denna aktiva ungdomssexualitet kräver ett nytt sätt att förhålla sig till sexualitetens hälsorisker. Sannolikheten att i möta en hiv-smittad person har aldrig varit så stor som , antalet diagnostiserade klamydiafall ökar och också antalet aborter. Jag vill att det förebyggande arbetet ska bli en samhällsangelägenhet. Ett argument att inte satsa i tillräcklig omfattning på det förebyggande arbetet för unga är att vi inte vet om det har effekter. Vad ska göras och hur? Två saker är emellertid fastställda. Ökad diskussion om sex leder inte till att ungdomar blir mer sexuellt aktiva. Budskap om avhållsamhet är inte effektiva utan kan snarare vara kontraproduktiva. skriver i rapporten hälsa, internationella kunskapssammanställningar och svenska erfarenheter av förebyggande arbete att det är ett problem att det inte satsas lika mycket pengar på att systematiskt utvärdera det förebyggande arbetet som det görs för att utveckla och utvärdera medicinska behandlingar. I rapporten nämns också att få regelmässiga utvärderingar av olika insatser gjorts. Det existerar ingen systematiskt utvärderande forskning där man undersökt effekter av skolans sex- och samlevnadsarbete, trots att denna undervisning sannolikt är en av de tidigast införda och mest konsekvent genomförda i världen och ofta nämns som exempel i internationella sammanhang. Det behövs alltså mera forskning kring effektiva metoder vad gäller ungdomars beteenden, attityder och kunskaper för att dessa metoder med kraft ska implementeras i sex- och samlevnadsundervisningen i skolan.
mot · GX02Ub231 · 2009-09-28 00:00:00 — Kunskap om allemansrätten Allemansrätten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolan ska förmedla kunskapen om allemansrätten till eleverna. Vi har ett stort ansvar att vårda allemansrätten som är ett unikt svenskt kulturarv och traditionell livsföring. Det ansvaret gäller inte minst mot kommande generationer. För många av oss är allemansrätten en självklarhet, något vi är uppväxta med, men den ifrågasätts allt mer bl.a. på grund av okunskap om innebörden av allemansrätten. En grundbult i svensk friluftspolitik och en viktig del av folkhälsan är allemansrätten; den är en grundförutsättning för friluftslivet. Allemansrätten är även en nationalsymbol och ett ovärderligt kulturarv. Medvetenhet och kunskap om allemansrätten, om rättigheter såväl som skyldigheter, är en förutsättning för att den ska kunna bevaras för framtiden. Detta gäller alla som vistas i vårt land. är den myndighet som sprider information om allemansrätten. Verket betonar att allemansrätten handlar om frihet under ansvar. Därför behövs det goda kunskaper om allemansrättens innebörd så att vi visar hänsyn och varsamhet när vi rör oss ute i naturen. Det är viktigt att vi tidigt förmedlar kunskapen om allemansrätten till våra barn. Om och hur detta görs är en fråga som har låg prioritet inom skolan. Kunskapen om allemansrätten kan självklart kopplas till pedagogiken inom skolan. Därför bör man se över skolans ansvar att förmedla detta.
mot · GX02Ub232 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevgaranti. kommer elevkullarna i gymnasieskolorna att minska. 2016 och 2017 kommer antalet gymnasieelever att minska . Konkurrensen om eleverna kan tvinga många fristående gymnasieskolor att lägga ned. Jag anser att det måste finnas en beredskap att hantera de elever som går i de skolor som hotas av nedläggning. Paradoxalt nog är intresset för att starta nya skolor fortfarande mycket stort. har inte kommunerna någon skyldighet att anordna en utbildningsplats i den kommunala gymnasieskolan. varnar för en nedläggningsvåg av friskolor. Det är uppenbart att något måste göras, kommunerna måste höja sin beredskap och någon form av garanti bör införas för att undvika att elever går utan utbildningsplats. Elevernas rättssäkerhet måste sättas i första hand. Skollagen bör ses över för att garantera elevernas utbildning. Någon form av elevgaranti bör införas så att de som drabbas av att friskolor går i konkurs inte står utan utbildning.
mot · GX02Ub233 · 2009-09-30 00:00:00 — Genusperspektiv som obligatorium i lärarutbildningarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskaper om genusperspektiv som obligatorium i lärarutbildningarna. Få saker i livet påverkar oss som den utbildning vi får. Kunskapen bär vi med oss hela livet. Den utbildning som samhället ger oss och hur vi bemöts under vår utbildningstid formar oss därför i väldigt hög utsträckning. Liksom i många andra högskoleutbildningar når genusperspektivet i för-skole- och lärarutbildningarna inte målet. Genusperspektivet med tydlig vetenskaplig grund ska vara obligatoriskt i alla lärarutbildningar, men skiljer sig genusinslaget från studieort till studieort. Detta bör förändras, och tydligare regler för hur genusundervisningen i lärarutbildningarna ska vara utformad bör därför införas. Obligatoriska kunskaper om genusperspektivet är nödvändigt i all lärarutbildning och ska därför integreras i all undervisning, från förskola till universitet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub234 · 2009-09-28 00:00:00 — Inrättande av en psykiatriutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i grundutbildningen för läkare och inrättande av en psykiatriutbildning. råder brist på psykiatriker och underskottet ser inte heller ut att minska inom överskådlig tid. I dagens utbildningssystem för läkare väljs inriktning först efter genomgången grundutbildning. Genom till exempel inrättande av en ny läkarutbildning, i denna motion kallad för psykiatriutbildning, där studenten redan på grundnivå specialiserar sig gentemot psykiatrin skulle det vara enklare att dimensionera andelen utbildningsplatser utifrån kommande behov. Vi skulle också få ut fler nyexaminerade psykiatriker i vården snabbare. Förändringar uppfattas som kontroversiella, men så här är utbildningen upplagd för till exempel dem som studerar till tandläkare en utbildning som har många gemensamma kurser med läkarprogrammet men där studenternas profession är bestämd redan från början. Vid till exempel de flertal civilingenjörsutbildningar som finns klarar studenterna av att före påbörjade studier välja sin yrkesinriktning. Även i väljer läkare inriktning när de söker till läkarutbildningar. Däremot skiljer sig antagningsförfarandet och grundkraven åt mellan länderna. Detta skulle också kunna innebära en kvalitetsökning av utbildningen, där bland annat en del skulle kunna innefatta delar av den farmaceutiska utbildningen. Det är kunskaper som förmodligen är viktigare för en psykiatriker än hur somatisk vård ska ges. Därför bör man se över möjligheterna att göra en utredning på området som belyser eventuella fördelar och nackdelar med en sådan förändring av grundutbildningen och inrättandet av en psykiatriutbildning. Detta bör genomföras för att förhindra en kommande kris där står utan en tillräckligt stor andel psykiatriker, något som drabbar alla dem som lider av psykisk ohälsa negativt.
mot · GX02Ub235 · 2009-09-29 00:00:00 — Kommuners beslut vid etablering av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners beslut vid etablering av friskolor. I många kommuner minskar elevantalet drastiskt framgenom och många kommuner tvingas därigenom att stänga skolor. I inland med långa avstånd mellan orter och med kraftigt minskat elevantal är det ofta inte bara en ekonomisk fråga när skolor tvingas att stänga, utan inte allt för sällan handlar det mer om att klasserna helt enkelt blir för små. Eleverna kan därigenom inte garanteras en bra undervisning, vilket naturligtvis inte är acceptabelt. Kommunernas ställningstagande i dessa fall måste väga tyngre vid ansökan om att starta friskolor där kommunala skolor stängs av ovan nämnd anledning. Regeringen bör därför överväga att ge kommunerna större möjligheter att påverka beslut om tillstånd att bedriva friskolor där tillräckligt med elevunderlag saknas.