mot · GX02U272 · 2009-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) I regeringens förslag till budget uppfylls formellt enprocentsmålet för svenskt utvecklingssamarbete. har regeringen utnyttjat den möjlighet som ett fallande svenskt BNI skapat för att minska biståndet med 2429miljoner kronor till 2010. Dessutom sker en kraftig urholkning av biståndet genom att resurser tas från biståndet för att finansiera verksamhet som inte kan betraktas som internationellt utvecklingssamarbete, vilket är skarpt kritiskt till. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen uppgår 2010 till 4,4miljarder kronor, vilket är en ökning med 309miljoner kronor jämfört med föregående år. Avräkningarna som andel av biståndsramen uppgår jämfört 2009. Bland annat avräknas 2068miljoner kronor från biståndsramen för flyktingkostnader. Detta innebär i realiteten en stor sänkning av biståndet som anser är oacceptabel. Det är inte rimligt att flyktingmottagandet som sker i finansieras genom biståndsbudgeten. Dessutom strider det mot grunderna för svensk biståndspolitik (Gemensamt ansvar: politik för global utveckling prop.2002/03:122). vill se en omfördelning inom biståndsramen där 1023miljoner kronor av avräkningarna för flyktingmottagande inte ska avräknas från biståndsramen utan i stället belasta utgiftsområde 8, Migration. Det betyder att det reella utvecklingssamarbetet förstärks med 1023miljoner kronor i budget. Resterande 1045miljoner kronor vill vi använda till humanitär hjälp till de människor som lever på flykt i andra delar av världen. Ett sådant stöd får dock inte utformas på ett sådant sätt att det ersätter flyktingmottagande i eller används som förevändning för att inskränka möjligheterna att söka asyl. föreslår en satsning på klimatbistånd på 3000miljoner kronor . Satsningen ska ligga utöver den föreslagna biståndsramen och ska dels gå till att förebygga klimatförändringar i syd och dels till att motverka klimatförändringarnas konsekvenser i syd. Medlen får dock inte användas till att finansiera egna åtaganden inom Kyotoprotokollet (se vidare motion Internationell utvecklingspolitik, 2009/10:U273). inför klimatbiståndet enligt en trappmodell, där avsätts , 2011 och 2012. Förutom att regeringen har gjort stora avräkningar på biståndet för skuldavskrivningar samt att man även fortsätter att finansiera det flyktingmottagande som sker i genom biståndsbudgeten, ägnar man sig ständigt åt mindre justeringar i budgeten som resulterar i att biståndet får stryka på foten. Regeringen har bl.a. i både budgeten och i hösttilläggsbudget (prop.2009/10:2) delfinansierat utgiftsökning för anslag 4:1 m.m. med medel från anslag 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (se vidare motion Utgiftsområde 1 , 2009/10:K326). I årets budget handlar det om och i hösttilläggsbudgeten om . anser att denna tendens att föra över medel till administration på utrikesförvaltningen i från biståndsbudgeten strider med grunderna för svensk biståndspolitik. Detsamma gäller för finansieringen av den beräknade kostnadsökningen för i . Utgiftsökningen för anslag 4:1 m.m. delfinansieras med medel från anslag 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. förs mellan anslagen. var dessutom en stark motståndare till att öppna ambassaden i och ifrågasatte bl.a. om satsningen var ekonomiskt motiverad (se vidare yttrande, yttr. 2008/09:UU1y). ifrågasätter starkt regeringens iver att i allt större utsträckning bekosta svenska ambassader med biståndspengar. Ytterligare urholkning av biståndet kommer att ske när regeringen inför den i budgeten aviserade studieavgiften på högskolor och universitet för s.k. tredjelandsstudenter. I samband med denna reform avser man att inrätta stipendier för vissa tredjelandsstudenter, och medel till dessa ska tas från anslag 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Även detta, menar , står i strid med grunderna för svensk biståndspolitik. För är det utöver detta en grundläggande princip att utbildning ska vara avgiftsfri för individen. Kunskap är en demokratisk rättighet, och när regeringen nu har för avsikt att avgiftsbelägga högskoleutbildning är det steg mot en helt ny syn på utbildning utbildning som en handelsvara (se vidare motion Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, 2009/10:Ub350).