mot · GW02MJ18 · 2009-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat 5.3Se till att EU:s handelssystem för utsläppsrätter fungerar6 5.5Fasa ut stödet till forskning om kärnkraft och fossil energi7 6.1Procent av BNP till klimatåtgärder8 6.2Miljöskatter och kompensation för dem som drabbas hårdast8 6.4Ta bort klimatförstörande subventioner9 6.5Nytt sekretariat för klimatforskning9 8.2Lokal och regional kollektivtrafik11 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett klimatbistånd utöver biståndsramen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att det i EU:s budget inrättas en enskild budgetpost utanför biståndssatsningarna för klimatbistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s klimatambition. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att koldioxidskatten för den industri som ingår i den handlande sektorn behålls tills vi ser att handelssystemet leder till önskade utsläppsminskningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatanpassa EU:s infrastruktursatsningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att ett mål för minskad köttkonsumtion till 2020 införs på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för ett slutdatum då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin statsbudget bör satsa motsvarande av BNP på klimatåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöskatter och kompensation för dem som drabbas hårdast. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom bör verka för att det inom offentlig upphandling av klimatskäl ska vara möjligt att ta hänsyn till koldioxidutsläpp samt avstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sluta bilaterala avtal med andra länder kring och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör arbeta för att yrkesfiskarnas subventioner i form av skattebefrielse från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt fasas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska inrättas ett nytt klimatsekretariat för samordning av klimatforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en miljöinriktad järnvägstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en miljöinriktad lokal och regional kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en miljöinriktad vägtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en miljöinriktad cykeltrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en miljöinriktad sjöfart. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en miljöinriktad flygtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en miljöinriktad samhällsplanering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för miljöinriktat IT och bredband. , och presenterar vårt samlade alternativ till regeringens klimat- och energipolitik i en gemensam motion, En rödgrön klimat- och energipolitik jobb och framtidstro. I den gemensamma motionen redogör vi för våra förslag till mål, strategier och inriktning för klimat- och energipolitiken samt lägger ett antal gemensamma förslag till åtgärder för en mer ambitiös politik. kommittémotioner redovisar våra partier ytterligare förslag för att nå våra gemensamma mål. Inför valet kommer vi att möta väljarna med ett samlat alternativ till regeringens politik. Vi hänvisar till den gemensamma motionen för att ge en övergripande bild av vår syn på klimatpolitiken och dess olika delar. I denna motion lyfter vi fram kompletterande åtgärder som vi vill se införas för att nå de gemensamma målen i motionen. följer principen om rättvist miljöutrymme. Enligt den ska jordens begränsade resurser vara rättvist fördelade mellan alla människor inom ramarna för naturens långsiktiga bärkraft. Vår strävan är att driva en klimat- och energipolitik som ökar klimaträttvisan i och världen. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån klimatsynpunkt. Världens rika människor påverkar klimatet mest, medan det är de fattigaste människorna som drabbas hårdast. Därutöver finns det skillnader mellan mäns och kvinnors klimatpåverkan; män tycks ha störst klimatpåverkan i såväl rika som fattiga länder. De länder som släpper ut mest växthusgaser (8, EU drygt 10 och växthusgaser per person och år) är de som drabbas lindrigast av växthuseffekten. leder klimatförändringarna till humanitära katastrofer då tusentals människor tvings fly från sina översvämmade hem i (med utsläpp på växthusgaser per person och år). beräknas uppemot 40 miljoner av landets invånare bli klimatflyktingar när stora delar av läggs under vatten. Hela (med utsläpp under koldioxid per person och år) kommer att förvandlas till öken om temperaturen höjs med tre grader. Studier pekar på stora skillnader mellan mäns och kvinnors klimatpåverkan. Se t.ex. , En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, 2007. I den studien illustreras resandet i världen i form av en triangel. I triangelns botten finns de som inte kan eller får förflytta sig över huvud taget, sedan de som går, cyklar, tar buss eller tåg. Längre upp finns de som reser med sjöfarten och bilen och längst upp flyget. Antalet kvinnor sjunker ju längre upp i triangeln man kommer och ju mer miljöfarligt transportmedlet är. Triangeln visar samma mönster i fattiga som rika länder. Finns det en cykel i byn i är det mannen som använder den. Finns en bil i en familj i är det ofta mannen som kör den. Situationen i är också långt ifrån klimaträttvis. Av de 6,9 miljoner bilar som finns i är 5,2 miljoner registrerade på män. Kvinnor står i stället för merparten två tredjedelar av de hushåll som helt saknar bil eller körkort. Män påverkar därmed klimatet mer än kvinnor. I samhällsplaneringen prioriteras dessutom ofta transportslag som män använder mest, som vägar och flygtrafik, jämfört med kollektivtrafiksatsningar som kvinnor använder i större utsträckning. vill ha ökad klimaträttvisa. De mål och åtgärder som vi föreslår i vår gemensamma motion med Socialdemokraterna och är utgångspunkten för vår klimat- och energipolitik. För att få en god överblick över vår politik rekommenderar vi att man läser den motionen. Utöver de förslag om mål, inriktning och övergripande åtgärder som vi beskriver i den motionen har vi i denna motion fler förslag för ökad rättvisa och en mer klimatvänlig utveckling. inrätta ett nytt klimatbistånd för att stötta utvecklingsländerna satsa motsvarande av BNP på klimatåtgärder för att påskynda klimatomställning förbättra kollektivtrafiken och pröva avgiftsfri kollektivtrafik (s.k. klimattaxa) höja miljöskatterna för att minska utsläppen men kompensera dem som drabbas hårdast, t.ex. de med låga inkomster och de som bor i glesare bygder fasa ut klimatförstörande subventioner och istället satsa på klimatsmarta stöd. Med vår politik skulle vi få många nya gröna jobb, inte minst genom satsningar på ny infrastruktur. Vi har omfattande förslag inom det transportpolitiska området. I denna motion lyfter vi fram några av dem på ett kortfattat sätt. Samtliga transportpolitiska förslag förklaras utförligare i vår nya , trafikpolitik utifrån ett miljöperspektiv. anser att det behövs ett nytt klimatbistånd. Vi har granskat regeringens klimatsatsning inom biståndet och menar att den inte räcker. Per år uppgår den nya satsningen till och pengarna tas från det nuvarande biståndet. Men enligt Sidas årsredovisning satsade Sida redan då ca på miljöbistånd (sektorn Naturresurser och miljö). Sex områden prioriterades: vatten och sanitet, kemikaliehantering, hållbar energi och klimat, hållbar stadsutveckling, hållbart naturbruk, utbildning, kapacitetsutbyggnad och miljöförvaltning. Många av dessa områden har relevans för klimatbiståndet. Vi ställer oss därför frågande till om regeringen verkligen tillfört klimatbiståndet några nya resurser eller om regeringen endast döpt om en redan existerande satsning. Enligt klimatkonventionen har de rika industriländerna förbundit sig att ge nya, additionella resurser för bl.a. klimatanpassning till utvecklingsländer. Därför ser vi med oro på den utveckling i världen då budgeterade biståndspengar används till klimatåtgärder i utvecklingsländer. Det är att dubbelt straffa människor i dessa länder då biståndspengar härmed undantas från andra viktiga områden som bland annat utbildning och hälso- och sjukvårdsinsatser för att gå till de förödande klimatkonsekvenser som främst västvärlden orsakat. Vi vill att det införs ett klimatbistånd utöver biståndsramen. Vad som här ovan anförs om klimatbistånd utöver biståndsramen bör som sin mening ge regeringen till känna. EU behöver också ta ett större ekonomiskt ansvar för att stödja dem som drabbas värst av klimatförändringarna. Men EU har ingen enskild budgetpost för klimatbistånd. bör verka för att det i EU:s budget inrättas en enskild budgetpost utanför biståndssatsningarna för klimatbistånd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Genom förändring av patentlagstiftningen och immaterialrätten skulle tekniköverföring gynnas. Fyra företag kontrollerar av vindkraftstekniken i världen av. Tre är europeiska och ett är från . När många utvecklingsländer nu vill bygga ut vindkraften måste de använda gammal teknik där patenträtterna gått ut. De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Patent- och immaterialrättslagstiftningen bör ses över för att göra det lättare att sprida grön teknologi till utvecklingsländer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är tillsammans med den region i världen som historiskt sett har släppt ut mest växthusgaser i världen. Vi har därför ett stort ansvar att minska utsläppen. EU har ett mål om att minska utsläppen med 20 eller till 2020, beroende på om vi får ett nytt globalt klimatavtal i . En stor del av EU:s utsläppsminskningar kommer dock att göras genom projekt i utvecklingsländer som i-länder kan tillgodoräkna sig som minskningar på hemmaplan. Detta kommer inte att räcka. På Balitoppmötet anslöt sig EU och de andra deltagande länderna till FN:s klimatpanels, IPPC, forskningsrapport som kräver minskningar på i den utvecklade världen . Ska den rika världen nå detta mål måste EU driva på. Detta görs bäst genom att vi själva tar ansvar och gör de kraftigaste minskningarna bland i-länderna. föreslår därför att EU till 2020 minskar sina utsläpp med jämfört med nivåer. Ju större insatser man gör , desto lättare kommer det att bli att uppnå de stora minskningarna till 2050. Att kräva att EU ska minska utsläppen till 2020 är därför i linje med den utvecklingen. Vad som ovan anförs om EU:s klimatambition bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.3Se till att EU:s handelssystem för utsläppsrätter fungerar Systemet för handel med utsläppsrätter ska vara det viktigaste verktyget för att minska utsläppen av växthusgaser inom EU, men har systemet inte fungerat så som det var tänkt. Om inte handelssystemet leder till de önskade utsläppsminskningarna är det vår mening att klimatskatter för de sektorer som ingår i handelssystemet ska kunna behållas i och av de stater som så önskar. Vi vill att koldioxidskatten för den industri som ingår i den handlande sektorn behålls tills vi ser att handelssystemet leder till de önskade utsläppsminskningarna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. EU stöder stora satsningar på infrastrukturinvesteringar, bl.a. genom Europeiska investeringsbanken (EIB), och stora vägbyggen i . För att bidra till en ekologiskt hållbar utveckling är det helt nödvändigt att den huvudsakliga inriktningen på dessa investeringar är en ny miljöanpassad infrastruktur. Nya motorvägsbyggen är en återvändsgränd som leder till ökade godstransporter på väg. De kommer att göra det mycket svårt eller omöjligt att minska koldioxidutsläppen som de innebär stora ingrepp i naturen genom det direkta bygget och genom andra utsläpp. Investeringar bör i stället göras i järnväg, sjöfart och system för samordning och omlastning för ett optimalt utnyttjande av de olika transportslagens fördelar. Vad som ovan anförs om att klimatanpassa EU:s infrastruktursatsningar bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.5Fasa ut stödet till forskning om kärnkraft och fossil energi Kolkraften är den energiform som står för de största utsläppen av växthusgaser. Kärnkraftsindustrin har ännu inte presenterat förslag för granskning och godkännande av hur kärnavfallet ska hanteras långsiktigt. Ändå dominerar dessa energiformer inom EU. Kärnkraften har sedan starten fått i subventioner. får kärnkraftsindustrin i regeringsstödd support för varje nytt projekt, som om kärnkraften introducerades på marknaden för allra första gången. Förutom skattefinansierade förmånliga lån, slipper reaktorägarna betala korrekta olycksfallsförsäkringar. Inom EU har energiforskningsprogrammets del till kärnkraften traditionellt fått ungefär dubbelt så mycket forskningsanslag som alla andra energikällor tillsammans. Och av de pengar som inte har gått till kärnkraft har fossil energi fått större delen. Förnybar energi har bara fått småsmulor av kakan. bör verka för att EU:s forskningsmedel för kärnkraft och fossil energi fasas ut och ersätts med forskning om förnybar energi. Vad som ovan anförs om att fasa ut stödet till forskning om kärnkraft och fossil energi bör som sin mening ge regeringen till känna. Konsumtionen av animaliskt livsmedel ökar explosionsartat i världen. som miljoner människor hungrar går stora arealer jordbruksmark och enorma mängder rent vatten åt till att utfodra köttdjur som framför allt rika människor i världen äter. Med tanke på den stora påverkan köttkonsumtionen dessutom har på klimatet anser vi att det är nödvändigt att minska köttkonsumtionen i rika länder. bör agera för att ett mål för minskad köttkonsumtion till 2020 införs på EU-nivå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För svensk del skulle ett sådant mål innebära att vi återgår till den köttkonsumtion vi hade vid EU-inträdet. I och klimatet EU blundar och förvärrar konstaterar vi att EU understödjer kött- och mejeriindustrin med i form av s.k. interventioner och direktstöd. Dessutom ger EU i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter, så att försäljningen av dem därmed ska öka. bör agera för ett slutdatum då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.1Procent av BNP till klimatåtgärder har som mål att i vårt budgetförslag satsa motsvarande av BNP på klimatåtgärder till 2010. Det skulle vara den ambitionshöjning som klimatfrågan kräver och förtjänar. Åtgärderna ska syfta till att minska utsläppen av växthusgaser och minska klimatförändringarnas effekter i såväl som utomlands. Självklart ska kärnkraft inte ingå i åtgärderna. Enligt Sternrapporten (The Economics of Climate Change, 2006) krävs åtgärder motsvarande av den globala bruttonationalprodukten (BNP) för att undvika de värsta konsekvenserna av klimatförändringarna. Om världens länder däremot inte agerar kan kostnaderna för klimatförändringarna uppgå till av BNP. Regeringen bör i sin statsbudget satsa motsvarande av BNP på klimatåtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2Miljöskatter och kompensation för dem som drabbas hårdast En viktig styreffekt mot miljövänligare verksamhet och beteenden nås genom att rätt pris sätts på miljöpåverkan. Vi vill fortsätta den gröna skatteväxlingen som höjer både skatterna på transporter och annat miljöbelastande som vi vill sänka skatterna för låginkomsttagare och för dem som bor i glesbygd. En höjning av drivmedelsskatterna ger dock oönskade effekter för dem som har låga inkomster och för dem som bor i glesare bygder. Vi vill därför skatteväxla så att dessa grupper inte drabbas så hårt. Vår höjning av drivmedelsskatten ska därför kombineras med sänkt inkomstskatt, sänkt fordonsskatt i glesbygd, avskaffande av regeringens trafikförsäkringspremie (i snitt högre skatt för en bil) och ett riktat stöd till kollektivtrafik i glesbygd. Vad som ovan anförs om miljöskatter och kompensation för dem som drabbas hårdast bör som sin mening ge regeringen till känna. är av den principiella uppfattningen att verksamheter som drivs med svenska folkets gemensamma skattemedel, ska drivas och bidra till att forma samhället i en ekologiskt, socialt, ekonomiskt och kulturellt hållbar riktning. köper vi i , med offentliga medel, varor och tjänster för runt . Offentliga upphandlingar i regleras i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (), vilken i sin tur baseras på EG-direktiv. Direktiven ger möjlighet, men inte skyldighet, att ställa miljökrav vid upphandling. Vi anser det lämpligt att klimatanpassa upphandlingen genom att i systemet öppna för hänsyn till koldioxidutsläpp och avstånd. Detta skulle utgöra ett viktigt verktyg för att minska transporterna. Att vid en upphandling välja mellan jämförbara likvärdiga alternativ men hindras att välja det närmast i avstånd menar vi i grunden är ett systemfel. bör inom verka för att det vid offentlig upphandling av klimatskäl ska vara möjligt att ta hänsyn till koldioxidutsläpp och avstånd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.4Ta bort klimatförstörande subventioner Regeringen vill avskaffa vissa skattelättnader och subventioner för jordbruk, skogsbruk, vattenbruk och industrin utanför den handlande sektorn. I huvudsak stöder vi regeringens linje. Därutöver vill vi att yrkesfiskarnas subventioner i form av befrielse från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt fasas ut. Detta kan göras genom att sluter bilaterala avtal med grannländer runt och så att dessa åtgärder samordnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dessa subventioner minskar incitamenten för att använda mer energisnåla motorer och fiskemetoder, vilket enligt bidragit till att fiskenäringen ligger på tredje plats när det gäller koldioxidutsläpp i förhållande till branschens storlek. Dessutom leder det till överfiske (Statens insatser för ett hållbart fiske RiR 2008:23). bör även i EU arbeta för ändringar av energiskattedirektivet så att subventioner till yrkesfisket i form av befrielse från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt fasas ut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. ges elcertifikat till småskalig vattenkraft. Det är förvisso en förnybar energikälla men har mycket liten betydelse för energitillförseln och därutöver har den stor och negativ påverkan på den biologiska mångfalden. Vi vill inte ge den småskaliga vattenkraften elcertifikat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vill inte heller att brytning av torv, som är en fossil energikälla, ska stimuleras med elcertifikat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.5Nytt sekretariat för klimatforskning Det finns starka skäl för en ökad samordning och fokusering av den svenska klimatforskningen. sker klimatforskningen bl.a. på för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och internationella miljöinstitut. Energiforskningen administreras av . Formas har visat på behovet av att samordna den svenska klimatforskningen. Vi vill att det ska inrättas ett nytt klimatsekretariat för samordning av klimatforskningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sekretariatet ska utforma förslag till prioriterade forskningsprogram och samordna befintliga forskningsprogram, skapa mötesplatser för forskare från olika discipliner nationellt och internationellt samt kommunicera kunskap och behov av kunskap till nationella intressenter. Sekretariatet ska även initiera samarbete med andra organisationer och vara ett forum för dialog mellan skilda intressenter även utanför forskningen såsom myndigheter, näringsliv och internationella kontakter. Sekretariatet kan även arbeta för ett utökat forskningssamarbete inom klimatkonventionen som kan ge ökad kunskaps- och tekniköverföring till utvecklingsländerna. Klimatsmarta hus s.k. passivhus och lågenergihus minskar energianvändningen med jämfört med dagens normhus. Utsläppen av växthusgaser kan halveras i lågenergihus och minskas med i passivhus. Byggandet av klimatsmarta hus har visat sig vara ekonomiskt lönsamt för byggföretagen. De boende sparar genom minskade energikostnader. I och har klimatsmarta hus redan fått sitt kommersiella genombrott. EU arbetar med en ny byggnorm med passivhus som lägsta godtagbara standard. ser ingen anledning till att det ska byggas annat än klimatsmarta hus. Vi föreslår att klimatsmarta hus s.k. passivhus och lågenergihus ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus. ska även en- och tvåbostadshus byggas klimatsmart. För ökad information och omställningsstöd anser att programmet bör förlängas och stärkas. Regeringen bör inrätta ett nytt anslag med syfte att fungera som omställningsstöd för ökat byggande av s.k. passivhus och lågenergihus. Vad som här anförs om klimatsmarta hus bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljonprogrammets lägenheter behöver renoveras både för att de är slitna och för att husen slukar energi. Genomförda renoveringar med energifokus visar på besparingspotentialer i miljonprogramshusen på . Exempelvis har det gjorts en renoveringssatsning i miljonprogramsområdet i , med stark tonvikt på energibesparing, kretsloppsanpassning och förnybar energi. Genom ombyggnaden har energianvändningen för uppvärmning minskat . Elanvändningen har minskat med . Arbetet har syftat till en bättre boendemiljö och ett lyft av hela området. Satsningen har därtill minskat antalet våldsbrott och skadegörelsen, förbättrat hälsan hos de boende och lett till minskad arbetslöshet i området. Mot bakgrund av det ovanstående vill vi renovera miljonprogrammet genom vårt tidigare lagda förslag på renovering av miljonprogrammet genom införandet av en bostadsfond. Vad som här anförs om renovering av miljonprogrammet bör som sin mening ge regeringen till känna. Tåget är en viktig faktor när det gäller att ställa om vårt resande till ekologiskt hållbara transporter. Inte minst den viktiga och stora frågan om människans påverkan på klimatet hänger intimt samman med en utveckling och förbättring av möjligheten att färdas med tåg. Det är hög tid att vi får en ändring av färdriktningen när det gäller tågtrafiken. För att järnvägstrafiken ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor har vi bl.a. följande förslag: att SJ:s avkastningskrav sänks att SJ:s trafikeringsrätt kombineras med en trafikeringsplikt att samordningen mellan den interregionala och regionala tågtrafiken förbättras att lågtrafikerade järnvägsbanor rustas upp i stället för att läggas ned att industrispår/kapillärspår inte läggs ned att tågförseningarna minskas genom ett ökat banunderhåll till /år att det införs en investeringsbudget att det byggs nya järnvägar motsvarande ca . Vad som här ovan anförs om åtgärder för en miljöinriktad järnvägstrafik bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.2Lokal och regional kollektivtrafik Trafikpolitiken ska se till att kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter.