mot · GW02Fi27 · 2009-04-29 00:00:00 — Den innebär en tidigareläggning av viktiga klimatinvesteringar, till exempel dubbelspår mellan Hamn och , åtgärder för en ökad kapacitet mellan och liksom mellan och . På godssidan ligger, vid sidan av kapacitetsåtgärderna, även en satsning på kombiterminal i . kommer att vidareutveckla förslaget om tidigareläggning av klimatsmart infrastruktur, som även är ett sätt att skapa jobb i den pågående finanskrisen. har föreslagit en stor satsning på utbyggnad av lokal spårtrafik i större städer den närmaste . Satsningen omfattar bland annat ett nytt statsbidrag till byggande av spårvägar med totalt . Genom satsningen beräknas 25 till 30 spårvägsprojekt i cirka tio städer till en total kostnad av 50 till kunna genomföras . Spårvägsutbyggnaden i större städer är en viktig del i en vidareutvecklad närtidssatsning, både av klimat- och konjunkturskäl. Inför vårt budgetförslag kommer vi att se över möjligheterna att ytterligare tidigarelägga delar av våra förslag som rör lokal spårtrafik. 5.2.3Tidigareläggning av underhåll av länsjärnvägen Standarden på länsjärnvägarna har stagnerat på grund av undermåligt underhåll. På så sätt skapas en ond spiral av sämre trafik och lägre resenärsunderlag, vilket ger ännu lägre motiv för att höja underhållsgraden. Vi vill bryta denna spiral och ge de lågtrafikerade banorna förutsättningar att bli ett reellt alternativ till bilen för pendling, som en konkret åtgärd för att minska klimatpåverkan. Dessutom blir detta en effektiv sysselsättningsåtgärd för fler gröna jobb. En upprustning av de lågtrafikerade banorna är rent tekniskt relativt okomplicerad och går snabbt att initiera. Det handlar till exempel om att banorna ska få helsvetsad räls. När en sådan upprustning genomförts på Blekinge kustbana ökade resandet med sex gånger. Kostnaden att reinvestera i järnvägar enligt ovanstående är ca per mil. Några exempel på banor som skulle behöva ny räls är Älvsborgsbanan, järnvägen mellan och samt mellan och . Det finns även andra viktiga åtgärder, till exempel i fråga om signalsystemet, för godsstråket genom (ÅstorpTeckomatorpLommaTrelleborg) som ligger långt fram i tiden och skulle kunna genomföras på kort sikt. Upprustning av länsjärnvägar kan alltså ske nu i lågkonjunktur till betydligt lägre samhällskostnader än i högkonjunktur. har i vår stimulansmotion och föreslagit ökade satsningar på underhåll av järnvägen. Vårt förslag innebär att en del av dessa medel bör gå till underhåll av länsjärnvägen samt till tidigareläggande av kapacitetsutbyggnad i kraftnätet. 5.3Investera i energieffektivisering i bostäder och lokaler I och i världen föreligger en enorm potential till energieffektiviseringar i bostadssektorn. har kommit relativt långt, men fortfarande finns stora möjligheter till lönsamma investeringar. Energieffektiviseringsutredningen24 har bedömt effektiviseringspotentialen till primärenergi25 . Endast en fjärdedel av denna potential kommer att förverkligas genom befintliga styrmedel. För att förverkliga de resterande behövs ytterligare styrmedel. lyfter fram en energi- och klimat-ROT som en möjlighet och föreslår en modell med en skattereduktion för energieffektiviseringsåtgärder26. Bygginvesteringarna har fallit dramatiskt . Resursutnyttjandet i byggsektorn är lågt. Genom att stimulera energieffektiviseringar i bostads- och lokalbeståndet finns därför en bra möjlighet att kombinera en effektiv konjunkturstabiliserade politik med att genomföra samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt lönsamma energieffektiviseringsåtgärder. Då vi vet att möjligheten till energieffektivisering i bostadsbeståndet globalt är enormt finns också väldigt bra möjligheter för att exportera den kunskap som vi kan utveckla här. Genom att bli än duktigare på planering och genomförande, samt logistik kring energieffektivisering, öppnar vi för svenska exportframgångar. Tillsammans med Socialdemokraterna och har presenterat ett förslag till ett ROT-avdrag för energi- och klimatåtgärder i samband med renovering av flerbostadshus. Förslaget presenteras nedan: 5.3.1Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 jobb Gemensamt förslag från Socialdemokraterna, och Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning. Det är en satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling, en stor sysselsättningseffekt som energianvändningen i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 40000 till 50 000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd införs för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Landets radhus-, villa- och bostadsrättsägare bör få beskedet att vi kommer att behålla det nuvarande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knutet till individen och de ROT-arbeten som omfattas kommer även att omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten och är på utöver ROT-avdraget och ges i avdrag per småhus/antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vi anser att det bör ställas krav på F-skattsedel för att man ska kunna utföra ROT-arbete med skattereduktion. måste slippa illojal konkurrens. Vi menar att man bör gå småföretagen till mötes i kritiken mot regeringen och utforma systemet så att avdraget görs i efterhand. Därför säger vi nej till regeringens fakturamodell som innebär att framförallt småföretag som ofta har stora likviditetsproblem missgynnas konkurrensmässigt. Vi vill begränsa avdraget till fastigheter i . Vårt förslag till ROT-avdrag är dessutom tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och dessutom en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15 000 fler jobb. 5.3.2Energieffektivisering i offentliga lokaler Runt om i är många offentliga lokaler gamla och nedslitna. Det kan handla om skolor, ålderdomshem eller daghem som byggts med dålig energieffektivitet för flera årtionden sedan. Många offentliga fastigheter byggdes med direktverkande el och undermålig isolering, vilket ger höga driftskostnader. Offentliga lokaler fungerar ofta som viktiga mötesplatser och har en social funktion för många människor. Kulturaktiviteter och motionsgrupper är en stomme i många människors vardag. Genom att rusta upp dessa skapas stora mervärden. I den ekonomiska kris vi nu är inne i är risken stor att kommunerna kommer att prioritera bort renovering och underhåll av offentliga lokaler för att prioritera sina kärnverksamheter. Detta riskerar att ytterligare försämra arbetsmarknaden och försena nödvändiga renoveringar och energieffektiviseringar. Enligt EU-direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda ska varje medlemsstat se till att den offentliga sektorn tar en ledande roll avseende energieffektivisering. anser därför att ett bidrag bör ges som delfinansiering av renovering och effektivisering av offentliga lokaler. Genom att staten skjuter till resurser för sådana projekt uppnås flera positiva effekter. För det första förbättras miljön i de offentliga lokalerna, vilket skapar bättre trivsel och välmående. Exempel från har visat att elever i upprustade skolor har högre betyg än elever i jämförbara men icke renoverade skolor. För det andra leder projekten till ökad sysselsättning i en svår konjunkturnedgång. För det tredje kan en renovering ge ökad energieffektivitet och därmed mindre miljöpåverkan och förbättrad offentlig ekonomi. har vi föreslagit att ytterligare avsätts till renovering och effektivisering av offentliga lokaler utöver det anslag som finns . Vi föreslår nu att detta stöd utökas med 2009 så att anslaget sammantaget uppgår till 2009. Vi kommer att se över behovet och möjligheterna att utvidga stödet ytterligare . Regeringens politik innebär lägre ambitioner för klimatinvesteringar i kommunerna, bland annat har man avvecklat det klimatinvesteringsprogram som fanns tidigare. menar tvärtom att ambitionerna att ställa om måste öka och har bland annat av den här anledningen föreslagit ett nytt och utvidgat Klimpstöd. av energin till transporter i kommer fortfarande från fossila drivmedel. Drivkrafterna för att ställa om till hållbara och förnybara bränslen måste öka. anser därför att det ska finnas minst en biogaspump i varje kommun där det finns tillräckligt med befolkningsunderlag. För detta ändamål och för att finansiera övriga angelägna klimatinvesteringar i kommunerna har vi avsatt sammanlagt 2009. Omställningen av den svenska fordonsparken har kommit av sig och miljöbilsandelen av fordonsförsäljningen ökar inte längre. Parallellt med detta befinner sig den svenska fordonsindustrin i djup kris. Det gäller inte bara de två stora personbilstillverkarna, som dominerar den allmänna debatten, utan också buss-, lastbils- och arbetsmaskinstillverkare. Underleverantörer drabbas mycket hårt, liksom själva bilhandeln. Fordonsindustrins aktörer, berörda fackförbund och miljörörelse är tydliga med att det behövs insatser för att ställa om den svenska fordonsparken. Svensk fordonsindustri måste påskynda omställningen till produktion av mer miljösmarta fordon för att vara konkurrenskraftig . Vårt budskap är tydligt till fordonsindustrin. Vi kommer att ställa allt hårdare krav på de fordon som säljs i . Kostnaden för att äga och använda fordon med höga utsläpp kommer att öka. Men vi är också tydliga med att vi är beredda att ta ansvar för att stimulera till en omställning av fordonsparken. Vi vill öka stimulanserna för att få bort gamla miljöfarliga bilar och andra miljöfarliga fordon och istället få in nya miljöbilar och mer miljövänliga tyngre fordon. Volvos och Saabs miljöbilar och Volvos och tyngre fordon med miljöprofil ska naturligtvis stimuleras, inte motarbetas. , och lägger nu ett gemensamt förslag som skulle minska bilismens miljöpåverkan och bidra till att vi i når våra klimatmål som svensk fordonsindustri gynnas. De oklarheter som råder kring definitionen av miljöbil hämmar försäljningen av miljösmarta bilar. gäller olika regler för olika lagstiftningar, det finns även oklarheter mellan det lokala och nationella regelverket. Vi föreslår en enhetlig miljöbilsklassning. Vi vill att det ska finnas tre klasser som används vid alla regelverk som rör miljöbilar. Klassindelningen ska vara sådan att den successivt skärps i takt med att hela bilparken förändras i miljövänlig riktning. Miljöbilsdefinitionen ska inkludera hårda säkerhetskrav, i linje med kraven på statliga fordonsinköp (5 stjärnor i Euro-NCAP och antisladdsystem). Vi föreslår att ges i uppdrag att presentera förslag till en sammanhållen och skärpt miljöbilsdefinition att införa 2010. Bilar med låga utsläpp ska gynnas och bilar med höga utsläpp ska betala mer, t.ex. genom en ökad koldioxidrelatering av förmånsbeskattningen och fordonsbeskattningen. Vi föreslår en förlängd miljöbilspremie året ut om per bil, för en kostnad om . Vi vill investera i en tillfällig allmän skrotningspremie . Premien ska uppgå till per bil. Bilen måste vara tillverkad . i grön bonus: kombinerad skrotnings- och miljöbilspremie En tillfällig extra generös skrotningspremie införs med krav på att man ersätter den skrotade bilen med en ny miljöbil på . Antalet skrotningspremier begränsas till en per person och år och bilen måste ha ägts av den som skrotar. Om bilen är tillverkad utgår även en allmän skrotningspremie på . Sammanlagt uppgår då premien till . Stimulans för utbyggnad av infrastruktur för nya bränslen Biogas: Vi vill påskynda utbyggnaden av förnyelsebara bränslen genom ett investeringsprogram . Programmet ska stimulera en utbyggnad av den svenska biogasproduktionen och distributionen för att möjliggöra tillgångar på mackar med biogas runt om i landet. El-laddstationer: Vi vill också främja utbyggnaden av el-laddstationer. vill vi avsätta i särskilda stimulanser för utbyggnad av laddstationer för elbilar och biogas. Vi vill och införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol/biogas/el, inom en budgetram på minst 175 miljoner , för byte bensin till etanol och för byte till biogas och el. Efterhandskonverteringens syfte är att kompensera för den svenska bilparkens bristande miljöbilsprofil. Stödet är också motiverat ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Stödet till efterhandskonvertering ska inte göras permanent. Omställning av tunga fordon Vi vill ge ett tydligt besked till landets tillverkare av tunga fordon att även dessa måste ta ansvar för omställningen. Vi vill se över möjligheterna att införa stimulanser för att påskynda utbytet till bussar och lastbilar som framförs med förnybara bränslen, el, hybrid, bränslecell. vill vi avsätta 50 miljoner i ett tillfälligt investeringsstöd för att stimulera förnyelsen av bussparken i en mer miljövänlig riktning. Stödet ska utformas tillsammans med bussbranschen och utgå om 50000 till . Kostnad för samtliga, hela programmet Miljöbilspremie, skrotningspremie och grönbonus: 2009 Infrastruktur nya bränslen:100 miljoner år 2009 Efterhandskonvertering100 miljoner (och 2010) 5.6Övriga investeringar i klimat och miljö har i budgetförslag föreslagit fler åtgärder som leder till jobb och grön omställning, några av de större satsningarna beskrivs nedan. För att klara de svenska miljömålen som slagit fast behövs kraftfulla insatser inom en rad olika områden. har med utgångspunkt i utvärdering av de svenska miljömålen föreslagit ett sådant program. Det handlar bland annat om kunskapsuppbyggnad kring olika miljöfrågor samt ökade ambitioner att skydda skog och sanera förorenade områden. I vårt budgetförslag finns också omfattande satsningar inom jordbruk, skogsbruk, ekologiskt lantbruk och produktion, havsmiljö m.m., insatser som både skapar jobb, leder till mer hållbar produktion och grön omställning. Stora insatser går att göra med små medel för att skynda på introduktionen av förnybar energi och utveckla energieffektiviseringen av varor och tjänster. har bland annat i våra budgetförslag avsatt mer pengar till arbete med teknikupphandling och för utbyggnad av solvärme. 5.7Behov av ytterligare tidigareläggning av gröna investeringar Det finns stora investeringsbehov för att klara klimat-, energi- och miljömålen. Den djupa konjunkturnedgången vi befinner oss i innebär att den samhällsekonomiska kostnaden för att genomföra dessa investeringar är lägre än vid ett normalt konjunkturläge. Genom att det finns mer lediga resurser i ekonomin skapas mindre undanträngning av andra jobb och investeringar. Vi menar att en ansvarsfull politik innebär att vi tar vara på detta tillfälle och tidigarelägger investeringar som är nödvändiga som nya jobb skapas. kommer till vår höstbudget att fortsätta arbetet med att ta fram konkreta förslag på tidigareläggning av investeringar som leder till grön omställning och skapar jobb. 6En väg ut ur krisen för unga Den ekonomiska nedgången innebär ökad arbetslöshet. Inte minst för unga människor kommer arbetsmarknaden att vara mycket tuff. Istället för passiv arbetslöshet menar vi att tiden bör tas till vara och investeras i utbildning, praktik och yrkeskunskaper. Detta är bättre både för människor och för samhället. Trots att ungdomsarbetslösheten just nu stiger mycket fort är regeringens arbetsmarknadspolitik mycket passiv. Medel tillförs förvisso arbetsmarknadspolitiken, men de nya medlen syftar endast till att täcka ofrånkomliga utgiftsökningar som följer av att regeringen misslyckats med att hejda den mycket kraftiga ökningen av arbetslösheten. Den politik som regeringen bedrivit med till exempel sänkta arbetsgivaravgifter för unga har visat sig verkningslös och antalet deltagare i de arbetsmarknadspolitiska programmen jobbgaranti för ungdomar (UGA) och jobb och utvecklingsgarantin () kommer att explodera. Regeringen förutspår en enorm ökning där de båda programmen kommer att uppgå till 220000 helårsplatser . och var redan med små volymer problematiska program då de erbjuder alltför lite aktiva insatser. Uppblåsta till de nivåer regeringen nu förutspår riskerar dessa program endast att innebära passiv förvaring av människor. 6.1Arbetsmarknadsläget för unga just nu Läget på arbetsmarknaden försämras just nu snabbt och arbetslösheten bland ungdomar stiger väldigt kraftigt. var 42 900 ungdomar registrerade som arbetslösa hos arbetsförmedlingen. Detta var en ökning med . Drygt två tredjedelar av de arbetslösa ungdomarna var långtidsarbetslösa och inskrivna i Jobbgarantin för ungdomar och hade därmed mer än tre månaders arbetslöshet bakom sig (diagram nedan). Källa: Arbetsförmedlingen månadsstatistik . För många ungdomar kan komma att innebära stora problem att hitta arbete, och risken är stor att det första mötet med arbetsmarknaden blir en stor besvikelse. Vi vet att ungdomar är en grupp som drabbas hårt när arbetsmarknaden försämras. Visstidsanställningar och vikariat minskar, vilket gör att många unga som precis kommit in på arbetsmarknaden får avsluta sina arbeten. blir det betydligt svårare för dem som ska inträda på arbetsmarknaden att få arbete då antalet jobb minskar. 6.2Regeringens program om jobbgaranti för ungdomar Regeringen föreslog i propositionen En jobbgaranti för ungdomar att ungdomsinsatserna kommunala ungdomsprogram och ungdomsgarantin ska avskaffas. Den nya garantin omfattar ungdomar mellan som har varit inskrivna som arbetssökande på arbetsförmedlingen . Programmet har varit igång . Jobbgarantin för ungdomar (även kallat UGA) inleds med en period med matchning och coachning, därefter följer av praktik eller utbildning. Ungdomar får vara i jobbgarantin . Har man inte fått ett arbete blir man anvisad till jobb- och utvecklingsgarantin där man får vara . Regeringens program Jobbgaranti för ungdomar är det program som är tänkt att hjälpa de unga som står lite längre från arbetsmarknaden att få stöd för att hitta arbete. 6.2.1Resultat av jobbgarantin för ungdomar så här långt visade sig jobbgarantin för ungdomar vara problematisk. Alltför många unga fastnar i programmen. deltog 22130 ungdomar i UGA:n. I tabellen nedan redovisas hur länge dessa personer då befunnit sig i arbetslöshet. Över 10000 ungdomar hade en sammanhängande arbetslöshet bakom sig. Av tabellen framgår också att 544 individer som kom in i UGA:n och fortfarande var kvar där . Dessa ungdomar hade då mer än 15 månaders arbetslöshet bakom sig. Mer än 15 månaders arbetslöshet Mer än 12 månaders arbetslöshet Mer än 9 månaders arbetslöshet Mer än 6 månaders arbetslöshet Mellan 3 och 6 månaders arbetslöshet Källa: Arbetsförmedlingen. Även när relativt normala omständigheter råder på arbetsmarknaden är det svårt för de ungdomar som står längre ifrån arbetsmarknaden att få arbete. Resultaten av UGA:n är mycket nedslående trots att konjunkturbilden då var betydligt ljusare. När nu arbetsmarknaden försämras kraftigt kommer allt fler ungdomar att få allt i UGA:n. Risken för rundgång och en känsla av hopplöshet är stor, och det är tydligt att fler åtgärder behövs för att stärka de ungdomar som står långt ifrån arbetsmarknaden. menar att jobbgarantin för ungdomar i alltför stor utsträckning passiviserar dem som är där. Att behöva vänta mer aktiva åtgärder sätts in kan vara förödande för en ung människa. Vi menar att Arbetsförmedlingen måste få möjligheter att redan från start bemöta unga människor på ett mer individuellt och flexibelt sätt och sätta in aktiva åtgärder snabbare. De verktyg som Arbetsförmedlingen har att tillgå i ungdomsgarantin är också helt otillräckliga. Den maximala tiden för en utbildning eller praktikperiod i ungdomsgarantin är . För en ung människa som till exempel saknar fullständig gymnasie- eller grundskoleutbildning är alldeles att läsa in en kompletterande utbildning. 6.3Ge alla unga en chans Gemensamma förslag från Socialdemokraterna, De som är unga ska bära upp samhället . Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle, de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. Kunskap och bildning är en väg till personlig frigörelse och utveckling och ett allt viktigare verktyg för att skapa välstånd och internationell konkurrenskraft. Regeringen har inte använt de goda åren med högkonjunktur för att rusta vare sig de människor som behöver utbildning eller som nation. Istället har antalet utbildningsplatser i allt från arbetsmarknadsutbildning till högskola dragits ned. står vi inför enorma utmaningar. Antalet unga som lämnar gymnasiet är rekordstort och arbetsmarknaden försämras kraftigt. Ungdomar är inte en homogen grupp och alla drabbas inte lika hårt av krisen. Särskilt svårt på arbetsmarknaden är det för unga utan slutbetyg från gymnasiet och unga med funktionsnedsättning. Den redan mycket höga ungdomsarbetslösheten kan komma att stiga dramatiskt om inget görs, och de som står längst ifrån arbetsmarknaden kommer att drabbas hårdast. som vi möter en ekonomisk kris står vi inför en långsiktig demografisk utmaning där antalet äldre ökar. Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Det behövs ett ledarskap där de unga känner att vi står bakom och stöttar dem. Vi vill erbjuda en politik som gör att de unga kan växa och utvecklas och därmed bidra med sin fulla potential. Vi vill visa på en modern väg in . Ge alla nittiotalister en chans De som föddes under är nu snart på väg ut i vuxenlivet. lämnar ca 130 000 unga födda gymnasieskolan. Det är den största årskullen , i storlek jämförbar med fyrtiotalisterna. viker arbetsmarknaden kraftigt. Nittiotalisterna tar studenten mitt under en djup lågkonjunktur när det är svårt även för dem med god utbildning och relevant yrkeserfarenhet att få jobb. Arbetslösheten bland ungdomar är hög . Enligt är av de unga arbetslösa. har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i EU, enligt . Den moderatledda regeringen har sedan den kom till makten stängt dörrar för människor, inte minst för de unga. De har tagit bort 3 000 högskoleplatser, försenat etablerandet av och skjutit till alldeles för lite resurser till kvalificerad yrkesutbildning. De skar ned en tredjedel av alla komvuxplatser, nu har en reträtt inletts, men det är långt kvar till den kapacitet som fanns inom komvux 2006. Diagram: Rekordstort antal studenter lämnar gymnasiet 2009 och 2010. 19-åringar 80000 90000 100000 110000 120000 130000 140000 150000 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Källa: SCB. Det är viktigt att nittiotalisterna får en bra start på vuxenlivet. Vi föreslår därför: Sommarundervisning för studenter utan grundläggande behörighet. Den enskilt viktigaste orsaken till att ungdomar inte får jobb är bristande utbildning.