ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02K259 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av politiska beslut i syfte att värna medborgarnas integritet. EU:s datalagringsdirektiv, där operatörerna måste spara uppgifter om telefon-, sms- och Internetkommunikation. Banker som vill utbyta mellan sig vad deras respektive övervakningskameror fångat på bild. Poliser som vill lösa fler brott med bland annat nya genetiska metoder där resultatet också lagras för framtiden. Ökad kontroll via kameror och personliga kontroller vid inpassering i byggnader och vid resor. Allt detta och mycket mer är exempel på hur det motiveras till fler och fler inskränkningar i den personliga integriteten för det goda syftet att visa omsorg om vår säkerhet. Men detta kan också bli en stressfaktor och som någon myntat uttrycket en säkerhets. Det kan medföra att vi människor i samhället istället blir orimligt oroliga; för om all denna begränsning i det privata rummet nu är nödvändig måste det då inte också finnas stora och raskt ökande faror i vår omedelbara omgivning? Vad kan bli konsekvensen av överdrivet säkerhetstänkande som inkräktar på vår personliga frihet? Risken är att det rätta blir det godas fiende, för en opåkallat uppskrämd allmänhet är nämligen i sig en fara för det trygga samhället. Hur effektiva är egentligen alla dessa integritetskränkande åtgärder som skydd för vår säkerhet och som beslutas om i raskt takt på många olika områden? Ja, ingen vet eftersom få uppföljningsstudier finns. Men mycket lite pekar på att många av dessa upptrappade åtgärder för att öka säkerheten alls gör det. Vad som dock står utom allt tvivel är att de i nästan alla fall är uppenbart integritetsinskränkande, och sammantagna hämmar de än mer gravt vårt behov av frihet från att vara otillbörligt påpassade. För varje åtgärd som dokumenteras och registerförs ökar dessutom risken för att uppgifterna kan komma att användas fel och till och med hamna i orätta händer på grund av oaktsamhet eller korruption. På så sätt kan det rättmätigt hävdas att ingen risknyttoanalys gjorts på de många och olika integritetsbegränsande åtgärder som föreslås, vare sig enskilt eller tagna tillsammans. Vi föreslår därför att en översyn görs, med bevarande av den personliga integritetens värden för vår trygghet som fria människor i ett demokratiskt samhälle i fokus, över alla de enskilda och sammantagna förslag på integritetsinskränkande åtgärder som föreslagits med hänvisning till vår och rikets säkerhet. Vi vill att genom att bifalla vår motion ger regeringen detta tillkänna.
mot · GX02K260 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett införande av enmansvalkretsar eller fullt personval vid val till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett införande av ministerstyre. har en lång tradition av partiföreträdarskap. I partiföreträdarskapet uppstår en naturlig svårighet för väljarna att veta om det är partiet eller en kandidat man röstar på. En väljare sätter sitt kryss för en kandidat som kan bli personvald men som i slutänden blir en del av partiet. Det är ett demokratiskt problem att riksdagsledamöterna har en så svag ställning i förhållande till sitt parti liksom den rent faktiskt svaga ställningen i förhållande till regeringen. I ett demokratiskt land borde det vara väljarens önskan om sin företrädare som står över partiernas val av kandidater men också politisk linje. För att stärka medborgarnas inflytande över politiken och för att stärka de enskilda riksdagsledamöternas position finns det all anledning att överväga att införa enmansvalkretsar eller fullt personval. På samma sätt behöver vi stärka den parlamentariska kontrollen av ministrar och också ge ministrar större befogenheter att agera. Vid kriser eller politiskt svåra situationer avkrävs allt som oftast ministrar svar på vad de avser att göra, hur de skall agera och hur de skall lösa problemet. I är den möjligheten begränsad eftersom ministerstyre inte är tillåtet utan regeringen är kollektivt ansvarig för beslutade regleringsbrev. Det ger vid handen att ministern inte kan agera så snabbt och handlingskraftigt som situationen kan kräva. Det leder också till en rad anmälningar till , som blir ett spel för gallerierna där det enda syftet är att svärta ned ministrar och inte råda bot på politiska problem. Att vi inte har ministerstyre gör det också svårare för riksdagsledamöterna att utöva och utkräva parlamentariskt ansvar av ministrarna, som borde stå ansvariga inför de beslut de fattat direkt gentemot .
mot · GX02K261 · 2009-09-30 00:00:00 — Avskaffande av första maj som helgdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa första maj som helgdag. När nationaldag, , blev helgdag 2005 var det på bekostnad av . Det var ett beslut som mötte kritik på vissa håll, då man av tradition och för att få ha kvar en högt uppskattad långhelg ville behålla denna helgdag. Ett naturligare beslut hade varit att i stället avskaffa första maj som helgdag och behålla som helgdag i den svenska kalendern. är arbetarrörelsens internationella högtidsdag som firas på initiativ av en socialistisk organisation bildad . Det är i huvudsak som firas av fackföreningar med bl.a. demonstrationer. Denna tradition har dock avtagit i varför det inte torde finnas något behov att ha den kvar. Det kan också tyckas märkligt att i en demokrati ha som har sin grund i enskilda politiska partiers historia, vilket inte kan ses som representativt för hela befolkningen, och inte heller jämlikt då flertalet partier inte har denna möjlighet att fira sin dag. Det är viktigt att bevara alla människors rätt att genom demonstrationer få göra sin röst hörd, men det är knappast rimligt att detta endast skulle gå att göra en viss dag . Svenskarnas långa tradition av pingstfirande borde rimligtvis väga tyngre än en enskilds grupps önskemål om ledighet.
mot · GX02K265 · 2009-09-29 00:00:00 — Finska språkets ställning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att efter Märkesåret följa upp hur beslutet utfallit att ge det finska språket och fyra andra språk minoritetsstatus. har gått under benämningen Märkesåret som en påminnelse om att det är förlorade sina östra landsdelar vilket kom att leda till etablerandet av som en egen, självständig nation. Av fem språkliga minoriteter är den finskspråkiga historiskt och alltjämt den överlägset största. Det finska språket har genom den unika, gemensamma 600-åriga historien som ett rike med två rikshalvor en unik ställning i vårt land. Nutida band har också knutits genom de finländska krigsbarnen och den stora mängden finländska invandrare i som började komma . Ändå är frågan i vilken mån myndigheter och institutioner verkligen lever upp till gällande lagstiftning om att deras information ska finnas tillgängliga på bland annat finska. kom Sverigefinska språknämndens rapport och kvaliteten av finskspråkig information publicerad av svenska myndigheter 2004. Rapporten byggde på en utvärdering av finska texter på statliga och kommunala myndigheters hemsidor, och visade att information på finska endast återfanns i en omfattning som motsvarade 700 A4-sidor på 64 myndighetssidor. Det var fler myndigheter som inte hade någon information alls på det finska språket på sina hemsidor än som hade det. I exempelvis bor ett stort antal svenskar med finländska rötter, som har finska som modersmål eller andraspråk. Tvåspråkigheten är berikande och spelar en viktig roll i bland annat identitetsskapandet för sverigefinska barn. Mer kan dock göras för att uppnå det mål som den antagna propositionen Nationella minoriteter i syftade till. är det därför angeläget att stärka det finska språkets ställning i ytterligare, och utvärdera hur beslutet att ge det finska språket minoritetsstatus utfallit i praktiken, inte minst i ljuset av .
mot · GX02K267 · 2009-09-25 00:00:00 — Suppleanters inträdesordning i utskott tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om suppleanters tjänstgöring i utskott. Det finns en del likheter men också många skillnader i arbetssättet om man jämför med regionerna/landstingen och kommunerna. En av skillnaderna är suppleanters tjänstgöring i utskotten. När en majoritet bildas i en region, ett landsting eller en kommun fattar respektive fullmäktige ett beslut om inträdesordning för suppleanter både för majoriteten och för oppositionen. Detta skapar en trygghet i besluten och respektive partis önskemål respekteras alltid. I beslutar varje utskott själv och detta ska ske i full enighet. Det innebär t.ex. att oppositionen kan neka en suppleant för ett majoritetsparti att gå in och tjänstgöra vid frånvaro från något av de andra majoritetspartierna. Detta är givetvis inte acceptabelt. Självklart ska partier, ett eller flera, själva få avgöra vem eller vilka som ska tjänstgöra när det saknas egna företrädare. Det finns ett behov av att modernisera och synkronisera formerna för utskottsarbetet, och ett steg är att låta majoriteten och oppositionen genom riksdagsbeslut efter varje val och majoritetsskifte själva avgöra suppleanters inträdesordning i utskotten.
mot · GX02K268 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Representanter för Ulum Dalska och kommun har framfört till såväl tidigare som sittande regering att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i . Jag har fört fram förslaget tidigare i en motion till och deltagit i en uppvaktning av regeringen. Ännu har inte förslaget fått något stöd i riksdag och regering, varför jag återkommer med delvis förtydligade argument. Några av de argument som framförs och som jag ställer mig bakom är: Älvdalska är ett språk. Detta konstaterar en rad experter på området. Att garantera en grupp sina språkliga rättigheter är en grundläggande mänsklig rättighet, som finns förankrad i FN:s konvention om mänskliga rättigheter. har barn med älvdalska som modersmål ingen möjlighet till skolundervisning varken på eller i älvdalska. Vi har en klar och tydlig uppmaning från att undersöka älvdalskans situation. I och med att älvdalskan är en språklig varietet, som starkt avviker från standardspråket och som av hävd talas i ett avgränsat territorium, anses den uppfylla de krav som ställts på ett landsdels- och minoritetsspråk enligt fördrag, som har skrivit under. Älvdalskan, som enbart talas i , anses vara en del av det svenska kulturarvet. Många, både i och utanför , anser att denna språkliga varietet bör bevaras till kommande generationer. Jag anser att regeringen bör utreda älvdalskans möjligheter att erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K269 · 2009-09-30 00:00:00 — Statliga belöningar till förtjänta tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga belöningar till förtjänta. Jag anser att den svenska staten i allt för liten grad belönar medborgare som gjort framstående insatser. Som ett första litet steg för att förbättra statens medel att visa uppskattning föreslår jag att följande rutin angående flaggorna införs i : ska det hissas en ny flagga på . De gamla flaggorna förses med ett intyg med uppgift om vilken dag just detta exemplar varit hissat. Varje riksdagsledamot får disponera en flagga . Flaggan ska delas ut på nationaldagen till någon förtjänt medborgare i riksdagsledamotens valkrets. Nyttjandet av de övertaliga flaggorna bestäms av talmannen.
mot · GX02K271 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att valnämndens ledamöter inte ska tjänstgöra som röstmottagare. Den kommunala valnämnden, som alla kommuner måste ha, har som uppdrag att genomföra de allmänna valen till riksdag, kommunfullmäktige och , samt valet till och folkomröstningar. I valnämndernas arbete ingår bland annat att inför varje val besluta om vallokaler, utse röstmottagare samt genomföra den preliminära röstsammanräkningen. utövar den demokratiska kontrollen över valprocessen. Det är inte sällan som kommunala valnämnder utser röstmottagare bland ledamöterna i den egna nämnden. Det innebär att de utser sig själva, tar emot rösterna, räknar rösterna och sköter den demokratiska kontrollen över valprocessen. Detta ser jag som ett legitimitetsproblem. Det finns inga belägg för att någon röstmottagande valnämndsledamot skulle ha missbrukat sina dubbla roller, men bara risken att allmänhetens förtroende för valprocessen skadas tycker jag är allvarligt nog.
mot · GX02K272 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de nuvarande fyra riksdagsvalkretsarna i ska slås samman till en. Det är nu enades. Den historiska, men likväl onaturliga, uppdelningen av i och län upphörde och län bildades. En lång rad statliga förvaltningar som polisen, och fick en gemensam skånsk administration. Vid valet fick de skånska väljarna välja ett gemensamt skånskt regionfullmäktige och fick ansvar för bland annat regional utveckling, sjukvården, kollektivtrafiken och kulturfrågor. har den gamla uppdelningen av riksdagsvalkretsar bestått. är uppdelat i tre valkretsar, , södra och västra , medan gamla län består av en valkrets, norra och östra . Denna valkretsindelning började gälla vid valet då den gamla fyrstadskretsen togs bort, men någon förändring sedan enades har inte skett. och skåningarna har en mycket tydlig identitet. Vi är skåningar. Uppdelningen i Malmöhus- och län gjordes för att splittra skåningarna, men det lyckades inte. Vi är och förbliver skåningar. Detta gör att uppdelningen av i fyra riksdagsvalkretsar är onaturlig. För Malmös del är gränsdragningen enkel eftersom valkretsen enbart innehåller kommun, men för medborgarna i övriga delar är det svårt att förklara varför vi ska vara uppdelade. Jag som invald ledamot för södra valkrets representerar i sydöstra men inte som också är en del av . Jag representerar en del av byn som ligger i , men inte andra delen som ligger i . Jag representerar som ligger i västra , men det är andra riksdagsledamöter som är invalda för västra valkrets. Uppdelningen av i flera riksdagsvalkretsar är konstlad och det enda rimliga är att slå samman de fyra skånska riksdagsvalkretsarna till en. skulle få ca 40 riksdagsledamöter som samtliga skulle arbeta för hela istället för ungefär tio ledamöter som jobbar för vardera , södra , västra samt norra och östra . Detta skulle vara en stor styrka för utvecklingen i hela .
mot · GX02K273 · 2009-09-30 00:00:00 — Rätt för kommunfullmäktige att återkalla uppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunfullmäktige måste kunna återkalla de uppdrag som kommunfullmäktige tillsatt. Enligt kommunallagen 4 kap. § 710 a så finns det sju situationer när kommunfullmäktige kan återkalla uppdrag i nämnder och styrelser som kommunfullmäktige har tillsatt. förnyad sammanräkning gjort att mandatfördelningen mellan partierna har ändrats förtroendevald har vägrats ansvarsfrihet förtroendevald har dömts för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse den politiska majoriteten i nämnden är densamma som i fullmäktige samt vid förändringar i nämndsorganisationen. När det gäller de av folket direktvalda fullmäktigeledamöterna så ska det vara mycket svårt att avsätta dessa. När det gäller de av partierna nominerade och av fullmäktige valda nämndsledamöterna däremot, så finns det inte samma grund för att det ska vara svårt att avsätta. Nämndsledamöterna har fått sina uppdrag i förtroende av sitt parti och av fullmäktige och när förtroendet för personen inte längre finns kvar så bör han eller hon kunna avsättas. Man kan kanske tycka att en ledamot ska få sitta kvar under hela mandatperioden, men om det är en nämndsordförande som blir sjuk utan att vilja avgå, som gör mycket olämpliga saker som dock inte ger fängelse, eller som aktivt motarbetar det egna partiet utan att gå över till något annat parti så kan det bli en ohanterlig situation där det kommunala styret blir mer eller mindre förlamat. Det kommunala självstyret är med dagens lagstiftning beskuret och kommunfullmäktige måste ges möjlighet att återkalla de uppdrag som kommunfullmäktige tillsatt. Med dagens lagstiftning händer det att kommuner organiserar om sina nämnder enbart för att få bort en olämplig nämndsledamot. Detta har hänt och lägger ett löjets skimmer över kommunpolitiken, vilket i högsta grad bidrar till att undergräva förtroendet för kommunpolitikerna. Kommunallagen bör därför förändras så att de av kommunfullmäktige tillsatta uppdragen också kan återkallas om inte en majoritet i kommunfullmäktige längre har förtroende för personen.
mot · GX02K280 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i sekretesslagen. I det drogförebyggande arbetet framhålls det från politiker, polisen, tullen, kommunen och andra berörda vikten av samverkan och samarbete för att nå framgång. För att detta ska fungera på bästa sätt behövs det verktyg, vilket vi till viss del saknar . Ett sådant verktyg skulle kunna vara en form av gruppsekretess. Men nuvarande sekretesslagstiftning lägger hinder i vägen för detta då vi i gruppen har olika grader av sekretess. Det finns många olika forum för samarbete vad det gäller barn och ungdomar i . I kommun finns en samverkansgrupp Glöden. I gruppen finns representanter från socialtjänst, skola, fritid och polisen. I dessa samverkansgrupper upplever vi en mycket stor frustration över de hinder som sekretesslagen medför. Det är av största vikt att man i dessa sammanhang har en lagstiftning som gör det möjligt att prata med varandra om individer i denna form av samverkansgrupp. Detta skulle vara möjligt om det fanns utrymme för en gemensam gruppsekretess inom ramen för sekretesslagstiftningen. Då ökas möjligheten för olika personalkategorier att ge rätt stöd och hjälp till den enskilde. Det innebär att gruppens medlemmar kan frigöra resurser för att sätta in insatser för att förhindra till exempel missbruk och andra destruktiva beteenden, men att gruppens medlemmar även i sitt vanliga arbete kan stödja den individen som vid samverkansgruppens möte ansetts vara en riskperson. I har man arbete med en form som möjliggör detta i det kriminalitetsförebyggande arbetet. Jag anser därför att man borde ändra i sekretesslagstiftningen så att en form för gruppsekretess blir möjlig. Gruppens medlemmar kan till exempel skriva under en gruppsekretessförbindelse.
mot · GX02K284 · 2009-09-28 00:00:00 — Det statliga partistödet och en vitalare demokrati tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att det statliga partistödet ska betalas till de lokala partigrupperna och inte till partiernas centrala kanslier. I en rad undersökningar har man funnit att mediernas makt stärkts som såväl regeringens som politiska inflytande minskat dramatiskt. Detta är allvarligt ur ett demokratiskt perspektiv ty den svenska modellen bygger på ett starkt och vitalt partipolitiskt arbete. Detta föranledde den förra regeringen att tillsätta en utredning i syfte att föreslå åtgärder för att vitalisera demokratin. Utredningen har lagt fram sin rapport och den innehåller några intressanta förslag, men mycket saknas. Särskilt saknas förslag som rör partiernas ställning och det sjunkande intresset för partipolitiskt engagemang. Man kan peka på en rad faktorer som förklarar detta. Ont om tid och brist på intresse, men viktigare är dock känslan av att inte kunna åstadkomma något. Partiernas struktur och arbetsformer upplevs helt enkelt av många som otidsenliga och förlegade. En möjlig förklaring till detta och här vill jag betona att det finns många fler kan vara den ökade centralisering av partiarbetet som ägt rum. De ekonomiska medel som anslås för politiskt arbete betalas till de centrala partikanslierna. Och pengarna tenderar i stor utsträckning att stanna där. Det är där tjänstemännen arbetar, det är där strategierna formas och de politiska idéerna tas fram. Riksorganisationernas grepp över partiapparaten består också i att de står som arbetsgivare inte bara för de tjänstemän som verkar ute i landet utan också för de tjänstemän som arbetar i partigruppernas riksdagskanslier för att bistå de enskilda riksdagsledamöterna i deras arbete. Ekonomisk kontroll ger makt. För att bryta de centrala kansliernas makt och för att vitalisera det lokala partiarbetet bör det statliga partistödet betalas till de lokala partigrupperna och inte till de centrala partikanslierna. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör regeringen ta initiativ till att ändra formerna för utbetalning av det statliga partistödet i den riktning som ovan föreslagits.
mot · GX02K288 · 2009-09-30 00:00:00 — Kommuner och lagakraftvunna domar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner måste följa lagakraftvunna domar. vill värna om att vara ett rättssamhälle där medborgarna respekterar lagar och myndigheter. Men ett rättssamhälle måste också fungera omvänt så att även myndigheter och kommuner måste efterleva de lagar och regler lagstiftaren har satt. Det kan uppstå en rad frågetecken när våra svenska kommuner och kommunpolitiker inte alltid följer domstolars domar. Det finns några exempel som sker i hela landet. I ett fall ansågs att värdet av inventarier och utrustning kanske inte avspeglade det mervärde som själva varumärket, personalens kompetens och upparbetat kundunderlag innebar. Beslutet överklagades och kammarrätten upphävde beslutet. I ett annat fall valde länsrätten att upphäva kommunfullmäktiges beslut men kommunen valde trots domslut att tolka domen annorlunda. Målsättningen måste vara att alla, både människor och kommuner, följer lagakraftvunna domar.
mot · GX02K289 · 2009-09-29 00:00:00 — Räkning av kryss och strykningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att såväl kryss som strykningar på partiers valsedlar bör tillåtas och räknas i samband med val. I samband med införandet av personvalssystemet 1998 försvann väljarnas möjlighet att kunna stryka namn på valsedlarna. Detta irriterar vissa medborgare som såg just det momentet som sin främsta möjlighet att kunna påverka listans utseende och därmed att kunna utnyttja sina demokratiska rättigheter optimalt. Möjligheten att kunna kryssa sin favoritpolitiker uppväger inte alltid det faktum att det på listan också kan finnas kandidater som den enskilde väljaren absolut inte vill ska företräda honom eller henne. Risken finns att dessa medborgare istället helt avstår från att rösta alternativt väljer att rösta blankt. För att öka den enskilde väljarens inflytande och makt vid allmänna val anser undertecknade att väljaren utöver rättigheten att personrösta medelst ett personkryss på listan, också ska ha rätt att stryka de namn på valsedeln som vederbörande av olika anledningar inte sympatiserar med, och att antalet strykningar ska redovisas såsom skedde innan personvalssystemet infördes. förslag bereds , och i avvaktan på resultatet av det arbetet har samtliga motioner med bäring på utredningen under tidigare riksmöten fått avslag. Med tanke på att denna motion är principiellt viktig för många människor väcker vi den därför åter med hopp om att den kan beaktas inför den slutgiltiga behandlingen av .