mot · GX02N481 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda det statliga stödet till miljöforskning för fordonsindustrin. I kunde man , , läsa: Svenska bilar har varit för långsamma med att anpassa sig till de nya miljökrav som ställs, tycker näringsminister . I ett krismöte med svenska biltillverkare på bilmässan i utlovade hon till fordonsforskning. Det var inte första gången. tidigare, , kunde man i läsa om ett nytt Trollhättepaket: Näringsminister lovar att det kommer att bli ett nytt Trollhättepaket för bilindustrin de kommande fyra åren 2009 och framåt satsar staten på de så kallade strategiska områdena inom forskning och innovation det vill säga teknik, miljö och medicin. har fordonsindustrin fått från staten Det blir minst lika mycket pengar de kommande fyra åren. Det var inte heller första gången. Programmet för fordonsforskning (PFF) etablerades med det uttalade syftet att underlätta samverkan mellan fordonsindustrin och berörda myndigheter. En del av programmet är Fordonsforskningsprogrammet (ffp). Dess syfte anges vara att stärka den internationella konkurrenskraften hos den svenska fordonsindustrin. Detta sker genom att stöd lämnas till fordonsteknisk forskning på utvalda områden. Prioriterade områden är säkerhet, miljö och kostnad/kvalitet. inrättades samverkansprogrammet Gröna Bilen 1. Dess mål var enligt hemsida att genom forskning och utveckling få fram mer miljöanpassad fordonsteknik som kan byggas in i framtida produkter och ge dessa bättre miljöegenskaper och därmed konkurrenskraft. Programperioden var 20002007 och statens bidrag var . Gröna Bilen 1 har följts av Gröna Bilen 2. Programmets syfte är enligt hemsida att främja utvecklingen i av mer miljöanpassad teknik så att den svenska fordonsindustrins tillväxt och konkurrenskraft främjas. Det verkar vara ett mönster att när fordonstillverkning hotas eller läggs ner satsar staten på miljöforskning. Ett syfte kan antas vara att rädda kvar jobben inom produktionen. Det underförstådda budskapet är att forskning säkrar jobbens framtid. Med facit i hand kan man konstatera att det inte blivit så. Visserligen kan det vara så, att tillverkningen hade minskat ännu mer utan stödet. Det skulle i så fall behöva utvärderas. I värsta fall har det statliga stödet enbart subventionerat vissa multinationella biltillverkares utvecklingskostnader och lett till några jobb i för forskare och ingenjörer. Frågan är om inte en mer krävande miljöpolitik från statens sida hade betytt mer för miljöanpassningen av produkterna och tryggare jobb. Uppenbart är, hur som helst, att de svenska biltillverkarna, trots omfattande statliga satsningar på forskning om fordon och miljö, har varit långsamma med att anpassa sig till miljökraven, vilket också näringsministern kunnat konstatera. Frågan är varför. Varför leder inte miljöforskningen till att det tillverkas mer miljöanpassade bilar i ? Sådan tillverkning hade ju kunnat öka chanserna för att tillverkningen också fortsätter här. Vilka brister eller bromsklossar finns inom det statliga stödsystemet, forskningen, företagen? Behövs tydligare krav på att forskningen i högre utsträckning blir produktinriktad? Behövs krav på att forskningsresultat faktiskt tillämpas i produktutvecklingen? Regeringen bör utreda de statliga stöden utifrån varför det inte lett till mer miljöanpassade produkter och tryggare jobb i tillverkningsindustrin i och hur stödformerna kan förbättras.