mot · GX02A392 · 2009-10-05 00:00:00 — Utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv de gröna anser att arbetsmarknadspolitiken främst ska syfta till att förena människors rätt till arbete och arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft. Vi kan konstatera att regeringens arbetsmarknadspolitik inte varit tillräckligt träffsäker. Det gäller i det uppkomna läget med ekonomi- och jobbkris men också under högkonjunkturen fanns det mycket i övrigt att önska. Det gäller i synnerhet trygghetssystemen. Regeringens drastiska försämringar av arbetslöshetsförsäkringen har fått mycket allvarliga konsekvenser. En halv miljon människor har lämnat försäkringen och ytterligare tiotusentals, främst unga människor som inträtt på arbetsmarknaden, har avstått medlemskap i arbetslöshetsförsäkringen. Många av dessa har hamnat i mycket svåra ekonomiska förhållanden vid arbetslöshet. Det är bland annat mot denna bakgrund som föreslår en omfattande reformering av trygghetssystemen. Vi vill ha en arbetslivstrygghet som omfattar alla i arbetskraften och som solidariskt finansieras via skattesystemet. I arbetslivstrygghetsförsäkringen bakar vi samman den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen, vilket bland annat motverkar det nuvarande problemet med att många hamnar mellan de bägge systemens stolar. För att klara omställningen till ett hållbart samhälle krävs både fortsatt strukturomvandling av svensk ekonomi i hållbar riktning, och att nya jobb skapas. ser tre viktiga områden som är fortsatt högprioriterade för den gröna omställningen av samhället och som kommer att skapa sysselsättning och nya jobb: Genom utvecklingen av ny, renare, effektivare teknik och teknologier som leder till en hållbar omställning av produktionen kan näringslivet utvecklas och ny sysselsättning, export och ekonomisk utveckling skapas. Ett bättre och ansvarsfullare nyttjande av naturresurser leder till fler ekologiskt hållbara jobb. Genom att förvalta naturresurserna bättre kan nya jobb skapas inom traditionella gröna näringar som skogen och jordbruket. En fortsatt ekologiskt klimathållbar omvandling av infrastruktur, bostäder och energiförsörjning kommer att generera nya jobb som det leder till ett hållbarare samhälle. konkreta förslag på området, miljö ger jobb, finns i huvudsak i våra kommittémotioner för utgiftsområdena 21, 22 och 24. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet5 En politik för lika rättigheter5 Antidiskrimineringsbyråerna för insamlande av statistik6 Sammanfattning av anslagsförändringar utgiftsområde 138 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv9 Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen9 Nej till utförsäkring från sjukförsäkringen10 Arbetsmarknadspolitik för dem längst bort från arbetsmarknaden11 Rödgrönt program för jobb, utbildning och praktik till unga11 Företags- och utbildningsvikariat en ny start, en ny chans12 Stöd för start av näringsverksamhet15 Ökat anslag till Arbetsmiljöverket17 Sammanfattning av anslagsförändringar utgiftsområde anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshetsavgifter bör avskaffas och ersättas med ett system som solidariskt utjämnar avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs insatser för information, kunskapsutveckling, samordning och kompetensutveckling samt en översyn av relevanta lagar och regler vad gäller socialt företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kan finansieras inom ramen för anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten, inom ramen för anslag till arbetsförmedling, ska ge ekonomiskt stöd till arbetsförmedlingar som drivs av kollektivavtalsslutande parter på arbetsmarknaden. 1 Yrkande 4 hänvisat till NU. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet En politik för lika rättigheter Alla har inte samma rättigheter och möjligheter att verka i vårt samhälle. I statistiska granskningar av arbetsmarknaden, den politiska arenan och brottsutsattheten framträder uppenbara olikheter mellan olika grupper. Än tydligare blir skillnaderna i människors egen upplevelse av samhället. Om man tar sig tid att lyssna på människors berättelser om fruktlös jakt på arbete, om sexistiska kränkningar i form av ord, tafs och våld, om timslångt sökande efter ett kafé där rullstolen kommer in så kan man omöjligt hävda att är ett jämställt eller jämlikt land att leva i. Politiken mot diskriminering behöver skärpas och utvecklas. Framför allt måste vi säkra att människor som diskriminerats har reell möjlighet att få kompensation och upprättelse. är tid att gå vidare och utveckla en politik som inte begränsas till ett strikt antidiskrimineringsperspektiv. Vår politik för lika rättigheter bygger på insikten om att formell likabehandling inte räcker. Mötet mellan människors olika förutsättningar och samhällets normer innebär att varje sammanhang måste granskas ur de utsatta gruppernas perspektiv. har drivit att det måste finnas en politik mot diskriminering och fått gehör för att stöd ges för lokalt antidiskrimineringsarbete, ett ökat stöd till de tidigare olika ombudsmännen, samt andra diskrimineringsåtgärder. samlingsnamn för denna politik benämner vi en politik för lika rättigheter. Nedan sammanfattas de budgetpåverkande förslagen. En nödvändig del av ett samhälle som strävar efter lika rättigheter är att utsatta grupper har förutsättningar att själva formulera sitt perspektiv och att aktivt påverka samhället. Endast de som själva drabbas av samhällets normer kan beskriva vad det innebär och vilka åtgärder som behöver vidtas. Staten bör därför säkra ett långsiktigt stöd till företrädare för handikapporganisationerna, RFSL och andra företrädare för HBT-personer samt kvinnors organisering. För detta arbete avsätts . Myndighetens arbetsområde är stort och mycket omfattande och , , utför utifrån sina förutsättningar ett bra arbete. Trots det finns oroande tendenser i vårt land, liksom i våra grannländer, som tyder på att såväl rasism som homofobi får ökat fotfäste. Organisationer och politiska partier som i sina program uttalar förakt för de i diskrimineringslagen fastställda diskrimineringsgrunderna växer sig starkare. Även utvärderingarna av myndigheters arbete mot diskriminering visar på ett fortsatt behov att identifiera effektiva åtgärder mot diskriminering. Det gäller särskilt hur strategier bör utformas och genomföras för att ickediskrimineringsperspektivet ska genomsyra verksamheterna. Mot denna bakgrund menar vi att anslaget till bör höjas med 2010, 2011 och 2012, i jämförelse med regeringens förslag. Erfarenheter från bland annat visar att antidiskrimineringsklausuler är ett kraftfullt verktyg för att åstadkomma förändringar i arbetslivet. I enlighet med förslaget i Det blågula , SOU 2005:56, bör regeringen anta en förordning som innebär att en sådan ska tillämpas i alla statliga upphandlingar. Regeringen bör också säkerställa att klausulerna följs upp, så att en reell press sätts på de upphandlande företagen. En funktion för att stötta myndigheterna i arbetet bör inrättas i . DO bör ges motsvarande uppdrag för kommunernas upphandling. För detta arbete avsätter 20102012. Som vårdtagare är man i regel i en utsatt position. spelar bemötandet från vårdpersonalen stor roll för behandlingsresultatet. Om inte vårdapparaten förmår att möta alla på ett korrekt och inkluderande sätt innebär det att en stor del av befolkningen i praktiken har sämre rätt till sjukvård än majoriteten. Det gäller inte minst på ungdoms- och mödravårdsmottagningar, där kunskapen om situationen för till exempel Hbt-personer eller personer med utländsk bakgrund kan vara bristfällig. bör därför ges ett särskilt uppdrag att säkerställa likarättskompetensen inom vården. För detta arbete avsätter 20102012. ska som en paraplyorganisation samla de etniska minoritetsorganisationerna och andra frivilligorganisationer som arbetar mot rasism och främlingsfientlighet. Funktionen är betydelsefull, såväl för landets organisationer som för staten. Motsvarande konstruktion finns för exempelvis ungdomsorganisationer, handikapporganisationer och inom idrottsrörelsen. Även om dragits med svårigheter har det en oumbärlig roll att spela och har alla förutsättningar att, med en säkrad stabil och långsiktig finansiering, fylla den funktionen. Vi tillför 2010 för att ska kunna fortsätta sin verksamhet. Anslaget ökar därefter till 2011 och 2012. Antidiskrimineringsbyråerna för insamlande av statistik Resurser bör tillföras antidiskrimineringsbyråerna för att de ska kunna föra statistik som möjliggör jämförelser och mellan olika delar av landet. För att möjliggöra detta avsätter vi 20102011. menar att det är viktigt att fler kommuner solidariskt delar det nationella ansvaret för flyktingmottagande. Vi blir alltmer bekymrade över en situation där ett fåtal kommuner tar emot allt fler flyktingar medan andra kommuner inte tar emot någon. Vi tror inte att det är bra för den enskilde flyktingen som kommer till . föreslår att anslaget, Kommunersättningar vid flyktingmottagande, tillförs 2011 och 2012, utöver vad regeringen föreslår. Med gällande prognos för mottagande av flyktingar innebär tillskottet per mottagen flykting. Regeringen anslår 2010 för särskilda jämställdhetsåtgärder. För tiden därefter, 2011 och 2012, föreslår regeringen att anslaget minskas med till . anser inte att det är dags att minska anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder, eftersom det fortfarande finns mer att göra för att främja en god jämställdhet. Vi satsar pengar för att kompensera för regeringens minskade anslag. Vidare omfördelar vi regeringens pengar under 20102012 till åtgärder som vi tycker bör ha högre prioritet. För att främja en stärkt styrning, kontinuerlig uppföljning, samordning samt kunskapsspridning behövs ett särskilt jämställdhetsråd med denna uppgift. Genom ökad samordning, omvärldsbevakning, utbildning, kunskapsutveckling, informationsspridning samt stöd för jämställdhetsintegrering kan jämställdhetspolitiken utvecklas på ett starkare och mer effektivt sätt. vill att ytterligare medel tillskjuts kvinnojourerna som genomför ett vitalt arbete för kvinnofrid i samhället genom stöd för våldsutsatta kvinnor och barn. Kvinnojourerna är de som har längst erfarenhet av att arbeta med våldsutsatta kvinnor och barn i och behöver särskilt stöd för sitt arbete. Det behövs satsningar mot våld som sker i hederns namn. Bristen på skyddade boenden för tjejer och kvinnor måste motverkas genom att staten tar ett särskilt ansvar för detta. Forskning om mäns våld behöver ytterligare särskilda medel. Mäns våld är en fråga som ofta separeras utifrån vem som är brottsoffret, men det faktum att ett maskulint beteendemönster innehåller våld måste problematiseras ytterligare och kunskapen om detta måste spridas. Dessutom behöver utvärderingar av den verksamhet som bedrivs mot våldsamt och aggressivt beteende hos män ytterligare stöd. En särskild nationell jourtelefon för män som söker stöd i en kris, för stöd mot ett våldsamt och aggressivt beteende behöver inrättas. Organisationer som fokuserar på att ge professionellt stöd till män med aggressionsproblem och våldsbeteende behöver ytterligare medel. Sammanfattning av anslagsförändringar utgiftsområde 13 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Specifikation av anslag 2:2 Antidiskrimineringsbyråerna för insamlande av statistik Specifikation av anslag 3:1 Omprioriteringar och tillägg i anslag Nationell jourtelefon för män, stöd i kris och våldsbeteende Professionella kriscentrum för män Våld i hederns namn, skyddade boenden Informationssatsning våld i samkönade relationer Utbildning av vårdpersonal, våld i relationer Forskning om mäns våld och utvärdering av stödinsatser för våldsamma män Parlamentarisk arbetsgrupp för män och jämställdhet Stöd till organisationer som arbetar mot mäns våld vill höja kommunersättningen vid flyktingmottagande. Vi satsar också på kraftigt förstärkta insatser mot diskriminering genom att tillföra medel till ett flertal projekt och åtgärder. föreslår att anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder höjs med 2011 och 2012 i jämförelse med regeringens förslag, omprioriterar vi bland de projekt som de nuvarande pengarna går till. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv När regeringen förändrade reglerna för att ha rätt att ta del av arbetslöshetsförsäkringen möttes förslagen med all rätt av starka och omfattande protester. Åtgärderna var orättvisa och i en del fall obegripliga, särskilt som regelförändringarna i en del fall helt uppenbart motverkar det som regeringen säger sig grunda sin politik på, arbetslinjen. Regeringen har genomfört kraftiga försämringar för deltidsarbetslösas möjlighet att ta del av arbetslöshetsförsäkringen. avvisar regeringen kravet om att heltidsanställning ska vara norm på den svenska arbetsmarknaden. Med det klargörs regeringens inställning att det är löntagarna som ska betala arbetsgivares ovilja att anställa på heltid. När antalet ersättningsdagar sänks från 300 till 75 vid deltidsarbetslöshet slår det särskilt hårt mot kvinnor då deltidsarbetet är mer utbrett bland kvinnor än män. Med det blir deltidsarbetet en ännu värre kvinnofälla än det varit tidigare då det kommer att leda till ytterligare lägre inkomster som i sin tur leder till lägre ersättningar i socialförsäkringssystemet och pensionsutbetalningar för kvinnor. Vi kan med det konstatera att regeringen fortsätter på den inslagna vägen, en icke jämställd arbetsmarknadspolitik. Regeringen har genomfört att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen trappas ner från av tidigare dagsförtjänst . Vi menar att nertrappningen är allt för snabb. Det gäller särskilt med tanke på att den kärva arbetsmarknaden innebär att det för många är svårt att snabbt skaffa ett nytt jobb. föreslår att arbetslöshet med a-kassa ska berättiga till en ersättning motsvarande av tidigare dagsförtjänst i . För personer med barn gäller av lönen . Till detta anslår vi 2010, 2011 och 2012 utöver vad regeringen föreslår. Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen I förslag om arbetslivstrygghet slår vi samman den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Mot den bakgrunden och det faktum att endast av försäkringskollektivet i arbetslöshetsförsäkringen når upp till 80 procents ersättning vid arbetslöshet föreslår vi att takbeloppet för ersättningen höjs från till per ersättningsdag. Det ska ses som ett första steg mot målet att av arbetslösa med a-kassa ska ha en ersättning som motsvarar av lönen. För detta anslås . Möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkringen genom studier, studerandevillkoret, har avskaffats. Det betyder att övergången mellan högskoleutbildning och inträde på arbetsmarknaden försvåras. Det är olyckligt då studierna som regel syftar till att ta sig ut till rätt jobb. Slopandet av studerandevillkoret leder också till ökade kostnader för kommunerna då många studenter som avslutat studierna, som söker jobb men ännu inte fått något, tvingas söka kommunalt försörjningsstöd då de inte har rätt till ersättningen från a-kassan. föreslår att studerandevillkoret i arbetslöshetsförsäkringen återinförs . Av denna anledning ökar vi anslaget med 1miljard kronor 2011 och 2012. Nej till utförsäkring från sjukförsäkringen har uppfattningen att mer måste göras för att alla i arbetskraften ska ha chans till ett jobb på arbetsmarknaden. Vi vill ha en flexibel arbetsmarknad som är utformad och organiserad på ett sätt som tar tillvara allas möjlighet att delta utifrån sina förutsättningar. Mot den bakgrunden har ställt sig mycket positivt till att man nu kan pröva att arbeta utan att förlora sin beviljade sjukersättning. Förutsättningarna har förbättrats för samverkan mellan till stöd för den försäkrades återgång i arbete, vilket vi anser vara bra. Andra förändringar har vi varit mer tveksamma till. En rehabiliteringskedja med fasta tidsgränser för prövning av arbetsförmågan har införts. är särskilt kritiskt mot att prövningen av arbetsförmågan ska ske mot hela arbetsmarknaden . På grund av förändringar i sjuk- och aktivitetsersättningen beräknas 32000 färre personer få ersättning från . Ytterligare 22000 personer utförsäkras på grund av att möjligheten till förlängd sjukpenning (den så kallade bortre gränsen) begränsas. anser att 80-procentsnivån i sjukförsäkringen ska gälla under hela ersättningsperioden och att den så kallade bortre gränsen för ersättning avskaffas. Det innebär att färre personer blir utförsäkrade från och får till följd att färre behöver aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken. Det innebär att kostnaderna minskas med 2010, 2011 och 2012, vilket redovisas i specifikationen av anslaget 1:2. menar vi att det krävs mer rehabiliteringsinsatser till alla dem som överförs från till Arbetsförmedlingens ansvarsområde och föreslår 2010 och 2011 till rehabiliteringsinsatser. Regeringen har infört en arbetslöshetsavgift och med den ersatt den förhöjda finansieringsavgiften för arbetslöshetskassorna. Avgiften är av kassornas utbetalningar av inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Införandet av arbetslöshetsavgifter betyder att avgiften till a-kassan höjts för dem som jobbar i branscher med hög arbetslöshet medan de som jobbar i branscher med låg arbetslöshet får lägre avgifter. Det handlar alltså om att straffa det kollektiv som jobbar i osäkra branscher medan man gynnar dem som är på säker mark. föreslår att systemet med arbetslöshetsavgifter avskaffas och ersätts med ett system som solidariskt utjämnar avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsmarknadspolitik för dem längst bort från arbetsmarknaden Arbetslösheten ökar drastiskt och för dem som redan tidigare stod långt från arbetsmarknaden är situationen nu än svårare. Denna grupp behöver särskilda insatser från samhällets sida, och i en takt som passar dem utifrån de olika förutsättningar denna grupp har. Anledningarna till långtidsarbetslösheten kan ju vara många. anser att långtidsarbetslösa måste prioriteras när det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Svenska för invandrare (sfi) måste ses över eftersom kvaliteten på utbildningen skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner. Regeringen föreslår mot bakgrund av jobbkrisen ökade arbetsmarknadsåtgärder i form av lyft, coachning, arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling till en sammanlagd kostnad av . Utan att gå in på detaljer och enskildheter anser vi att det är rimliga åtgärder. Allt detta, om än under andra namn och delvis andra villkor, har ju prövats under tidigare arbetslöshetskriser. Då kallade den dåvarande borgerliga oppositionen ironiskt nog det hela för förvaringsåtgärder för att dölja utanförskapet. anser emellertid att det behövs ytterligare åtgärder inom såväl utbildningen som i arbetsmarknadspolitiken. Rödgrönt program för jobb, utbildning och praktik till unga Tillsammans med Socialdemokraterna och lanserar vi ett fempunktsprogram för att minska arbetslösheten för unga. Vi menar att alla goda krafter i samhället måste mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Unga måste få chansen så att de kan växa och bidra med sin fulla potential. Därför föreslår vi ett program i fem punkter för att minska ungdomsarbetslösheten: Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik och krav på utbildning arbetslöshet Fler platser i KY och högskola och bättre kvalitet Snabbare övergång från studier till arbete. Främst rör det sig om satsningar på utbildnings- och praktikplatser. Antalet platser och kostnaderna för dessa sammanfattas i tabellerna nedan. Tabell 1 Fler jobb, utbildning och praktikplatser (antal, avvikelse från regeringen) Ungdomslyft fler platser på komvux och folkhögskolor riktat till arbetslösa ungdomar Fler platser på högskolan Fler platser på KY () Praktik i statliga myndigheter Tabell 2 Kostnader (, avvikelse från regeringen) Nytt studiestöd för arbetslösa ungdomar som läser på komvux (ungdomslyftsersättning) Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Fler platser på högskolan, inklusive studiemedel Fler platser på KY (), inklusive studiemedel Utgifterna fördelas över flera utgiftsområden, inom utgiftsområde 14 satsar vi . Företags- och utbildningsvikariat en ny start, en ny chans Vi menar att det måste utvecklas fler vägar in på arbetsmarknaden för framför allt arbetslösa ungdomar och långtidsarbetslösa och att det måste skapas fler vägar för dem som arbetar med att utvecklas och skapa sig nya möjligheter. Genom två nya program, företagsvikariatet och utbildningsvikariatet, vill vi skapa möjlighet för dem som arbetar att ta tjänstledigt för att utveckla sin entreprenörsanda och starta företag eller kompetensutveckla sig som arbetslösa kommer in på arbetsmarknaden genom de vikariat som skapas. Behovet av riktiga jobb är stort. Allt längre arbetslöshetstider för människor är mycket destruktivt. Allt måste göras för att växla in främst arbetslösa ungdomar och långtidsarbetslösa och ge dem riktig kontakt med arbetsmarknaden för att inte riskera permanent utslagning. Om arbetslösa personer kan få möjlighet att komma in på riktiga vikariat stärks deras möjligheter på arbetsmarknaden, och chansen är större att de vid nästa högkonjunktur kan ta plats på den reguljära arbetsmarknaden. är behovet av vidareutbildning och kompetensutveckling för dem som arbetar fortsatt viktigt. Vår ekonomi förändras i alla snabbare takt, en kontinuerlig strukturomvandling pågår och behovet av att fylla på med ny kunskap och erfarenhet för att kunna fortsätta att utvecklas är stort. Även behovet av nya företagare är stort. Människor som arbetat i en bransch har ofta goda förutsättningar att utveckla produkter och företag inom sin bransch. Vi menar att fler borde ges möjlighet att starta företag på det sättet, och då stärker vi både konkurrenskraft och utvecklar möjligheter till fler jobb. föreslår mot denna bakgrund två nya program, företagsvikariat och utbildningsvikariat. föreslår att det skapas sammanlagt 10000 platser i programmen företagsvikariat och utbildningsvikariat som finansieras med 2010 och 2011 under anslaget för kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Syftet med reformen är att främja rörlighet och inträde på arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa som det ger en reell möjlighet till kompetensutveckling/omskolning till dem som redan arbetar. Det blir allt viktigare för människor även med högre utbildning att fylla på sina kunskapar och kompetensutveckla sig under sitt yrkesverksamma liv. Trots att behoven är stora är det dock fortfarande ganska svårt att få till stånd ordentlig kompetensutveckling mitt i livet. Möjlighet till ledighet med motsvarande av ersättningen ifrån arbetslöshetsförsäkringen medges för studier om en arbetslös går in och vikarierar för den studielediga. Studier måste bedrivas på studiemedelberättigad utbildning på heltid och minst hälften av poängen måste avslutas . Studier måste omfatta och max . Arbetsgivaren måste godkänna vikarien. Ledighet för studier ges till personer . Prioriterade grupper för vikariaten är arbetslösa ungdomar och långtidsarbetslösa. Syftet med företagsvikariatet är att ge yrkesverksamma entreprenörsinriktade människor med nya idéer en möjlighet att starta företag. Genom den ersättning som ges tryggas den blivande företagarens försörjning och han eller hon kan med full kraft ägna sig åt produktutveckling och försäljning.