mot · GX02Fi299 · 2009-10-05 00:00:00 — 5Regeringens förslag i budgetpropositionen7 6.1.1Jobbskatteavdrag steg 4 och sänkt skatt för pensionärer8 6.2.3Avdrag för dubbel bosättning12 6.2.4Skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift12 6.2.6Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 jobb12 7.1.2Nedsättning av socialavgifter för unga14 7.1.3Nedsättning av särskild löneskatt14 7.2.1Slopad sjuklöneperiod för mindre företag15 7.2.2Socialavgifter och åtgärder som gynnar mindre företag15 7.2.3Sänkta socialavgifter i s.k. soloföretag16 8.1.1Utvidgning av fastighetsavgift m.m.16 8.2.1En ny rättvis rödgrön fastighetsskatt17 9.2.1Höjd bolagsskatt men också satsning på mindre företag19 9.2.2Forskning och utveckling i mindre företag19 10.2.1Höj skatten på diesel och bensin21 10.2.2Sänk fordonsskatten och satsa på kollektivtrafik i landsbygd21 10.2.3Låt busstrafiken slippa höjda drivmedelsskatter22 10.2.4Låt busstrafiken få sänkta fordonsskatter22 10.2.5Låt busstrafiken slippa trafikförsäkringspremien22 10.2.6Gör fordonsskatten mer koldioxiddifferentierad22 10.2.7Försäljningsskatt på nya personbilar23 10.2.10Inför skatt på fritidsbåtar sänk skatten på alkylatbensin med en krona per liter23 10.2.11Stöd jordbruk som lever upp till tydliga miljökrav24 10.2.12Höjd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel24 10.2.13Fasa ut skattebefrielsen för torv24 10.2.14Fastighetsskatt på vattenkraft och skatt på termisk effekt i kärnkraftverk24 11.2.1Anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning25 11.2.2Gemensamt rödgrönt förslag: Modernisera skolornas lokaler26 11.2.3Statlig överföring till ålderpensionssystemet27 12Bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet27 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om målsättningen med skattepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jobbskatteavdraget. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 63kap. inkomstskattelagen enligt vad som anförs i motionen om förändringar av grundavdraget. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 65kap.5§ inkomstskattelagen enligt vad som anförs i motionen om uppräkning av skiktgränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattelättnader för utländska nyckelpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdrag för dubbel bosättning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i inkomstskattelagen samt följdändringar i lagen (1197:324) om begränsning av skatt och i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter enligt vad som anförs i motionen om skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete och lagen om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) enligt vad som anförs i motionen om skattereduktion för hushållstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utformningen av ROT-avdraget. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som anförs i motionen om nedsättning av socialavgifter för unga. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som anförs i motionen om särskild löneskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nystartsjobb och nyfriskjobb.1 begär att regeringen lägger fram lagförslag enligt vad som anförs i motionen om särskilda regler för sjukpenning för anställda i företag med upp till tio anställda.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjda socialavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reducering av arbetsgivaravgifter och minskade egenavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkta socialavgifter i soloföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utformningen av fastighetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förmögenhetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bolagsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditering på skattekonto avseende FoU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avfallsförbränningsskatten bör vara kvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koldioxidskatt för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energiskatteavdrag för havsbaserad vindkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handelsgödsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd bensinskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd skatt på diesel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt fordonsskatt på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga medel till kollektivtrafik på landsbygden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om busstrafik och drivmedelsskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om busstrafik och fordonsskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om busstrafik och trafikförsäkringspremien. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koldioxidbaserad fordonsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljningsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slopad arbetsgivaravgift och förmånsskatt vid inköp av cykel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatskatt på inrikesflyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatt på fritidsbåtar och sänkt skatt på alkylatbensin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utfasning av koldioxidskattebefrielsen för torv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd fastighetsskatt på vattenkraft och höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lotteriskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningsstöd och kreditering med skatteanknytning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditering på skattekonto avseende skol-ROT. beslutar om ökade utbetalningar till ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten i enlighet med vad som anförs i motionen om ökad utbetalning av tilläggspension. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera kampen mot ekobrott och skattefusk.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekämpa penningtvätt.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fullständigare informationsutbyte inom EU och Europa.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om momsfusk.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personalliggare och oannonserade kontrollbesök.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om individuell skatteinbetalning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett entreprenadavdrag.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om prövning och återkallande av F-skattsedel.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisningscentraler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det lättare att utbyta information om brottsmisstänkta.5 1 Yrkande 12 hänvisat till AU. 2 Yrkande 13 hänvisat till SfU. 3 Yrkande 28 hänvisat till TU. 4 Yrkande 37 hänvisat till MJU. 5 Yrkandena 4655 hänvisade till SkU. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar ska finansieras via skatterna. Vi vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. vill därför betona vikten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har få undantag. Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Den rödgröna oppositionens gemensamma mål är att utsläppen i bör minska till 2020 i förhållande till nivå. Målet avser de sektorer som inte ingår i EU:s system för utsläppshandel, dvs. transporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsbruk och vattenbruk samt delar av industrin. Klimatmålet ska genomföras i och ska inte omfatta åtgärder i andra länder. Till 2050 ska utsläppen av växthusgaser i reduceras i förhållande till nivå. Vad som ovan anförs om målsättningen för skattepolitik bör som sin mening ge regeringen till känna. På har regeringen genomfört stora skattesänkningar. Det innebär ett systemskifte på skatteområdet som det bidragit till att urholka skattebaserna. I och med det minskas möjligheterna till en rättvis fördelning av ekonomiska resurser och möjligheterna till välfärdssatsningar begränsas. Regeringens skattesänkningar har varit ineffektiva och orättvisa. Man har skapat en växande klyfta i beskattningen mellan olika grupper i samhället. Ett flertal av regeringens skatteåtgärder är dessutom riktade till grupper eller sektorer av näringslivet på ett sådant sätt att vi får fler undantag från likformig beskattning. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare och förmögna som arbetslösa, sjuka och pensionärer står för finansieringen. En analys från visar att de med högst inkomster har fått större inkomstförstärkningar än vad de av svenska folket som har de lägsta inkomsterna har fått tillsammans. Det betyder att har fått vidgade klyftor. kan i diagram nedan dessutom visa hur regeringens skattepolitik inte bara gynnat höginkomsttagare utan också på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Diagram 1: Skatteförändringar och kvinnor och män Förklaring till diagrammet: Andelen av den totala förändringen av inkomsterna per decil fördelad på män och kvinnor. Fördelningsanalysen har tagit hänsyn till skatteförändringar enligt budgetpropositionen , 2008, 2009 och 2010 samt 2007, 2008 och ekonomiska vårproposition. Förslagen analyseras i förhållande till de regler som gällde före regeringsskiftet . Källa: 2009:1216. 5Regeringens förslag i budgetpropositionen Vi noterar att regeringens förslag på skatteområdet i stort sett utgörs av bedömningar och att särpropositioner kommer . Vi kommer därför att i den här partimotionen förhålla oss till regeringens bedömningar, för att senare i separata motioner ytterligare utveckla våra ställningstaganden. skatteförslag för en bättre välfärdspolitik, fler i arbete och för en snabbare klimatomställning finns i tabell 8 i slutet av motionen. I samma tabell finns också ställningstaganden med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen , som avser skatter och inkomster, i tabellen framgår också vilka tidigare förslag från regeringen som avvisar. 6.1.1Jobbskatteavdrag steg 4 och sänkt skatt för pensionärer Regeringen föreslår att ytterligare ett jobbskatteavdrag, steg 4, genomförs . avvisar det förslaget. föreslår regeringen en höjning av grundavdraget för pensionärer. Uppenbarligen har regeringen, liksom , tagit till sig av kritiken eftersom man föreslår en viss höjning av grundavdraget för pensionärer. Vi tycker att regeringen på ett orättfärdigt sätt skiljer på olika inkomster i skattehänseende. Det innebär att pensionärer och människor som t.ex. har sjuk- och arbetslöshetsersättning betalar en högre skatt jämfört med en inkomst av anställning på samma nivå. står bakom regeringens förslag till höjningen av grundavdraget för pensionärer men vill att grundavdragshöjningen vidgas ytterligare. Se tabell 1 nedan. menar att regeringens jobbskatteavdrag innebär att inkomstklyftorna ökar och att den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män inte på något sätt förbättras, tvärtom. Det framkommer tydligt i diagram 1. Det är också en kraftig överdrift att säga att nivån på skatteuttaget påtagligt skulle påverka människors vilja att studera och arbeta i . Det är naturligtvis inte bara skatter utan också lönenivåer som har betydelse. Många människor värdesätter också ett väl utbyggt trygghetssystem. Att inte drabbas av stora inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet är viktiga hörnstenar i politik. Vad som ovan anförs om jobbskatteavdraget bör som sin mening ge regeringen till känna. Viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. vård och äldreomsorg, en bra skola osv. En majoritet av svenska folket har också klart och tydligt sagt ifrån att man är emot att låna pengar till skattesänkningar, som regeringen gjort. Skatteuttaget måste upplevas som rättvisa för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet och föreslår därför höjd skatt vid framför allt högre inkomster. är kritiskt till regeringens jobbskatteavdrag som, vilket vi visat ovan, i första hand ger större skattesänkningar vid högre inkomster. Med inkomstskatteförslag kommer nya grupper som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag att få skattesänkningar. Det gäller t.ex. pensionärer och människor som har sjuk- eller arbetslöshetsersättningar. Eftersom anser det viktigt att alla inkomster (löneinkomster, a-kassa, sjukersättning och pensioner) beskattas lika genomför vi förändringar i grundavdraget. Vi utgår ifrån att alla inkomster upp till en månadslön på (årsinkomst ) ska beskattas till samma nivå som gällde 2009 (efter införande av jobbskatteavdrag 1, 2 och 3). Därefter görs en stegvis avtrappning. Därtill ska läggas effekten av att säger nej till steg 4 i jobbskatteavdraget. Det innebär att människor med månadslön får en begränsad skattehöjning. I vårt förslag begränsas också möjligheten att göra grundavdrag vid högre inkomster. Effekterna av våra inkomstskatteförslag redovisas i tabellerna 14 nedan. bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i 63 kap. inkomstskattelagen enligt vad som anförs ovan om förändrade grundavdrag. föreslår en begränsad uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Vi föreslår att en uppräkning görs med utgångspunkt i förändringen i konsumentprisindex med tillägg av . bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i 65 kap. 5§ inkomstskattelagen enligt vad som anförs ovan om begränsad uppräkning av skiktgränserna. Tabell 1: Skatt på löneinkomster samt marginalskatter med respektive regeringens inkomstskatteförslag Total skatt, regeringens förslag Total skatt, V-förslag Marginalskatt regeringen, procent Marginalskatt, , procent Förklaring till tabellen: Skatt på löneinkomster med regeringens respektive inkomstskatteförlag. Källa: och egna beräkningar. Marginalskatter vid olika inkomstnivåer med regeringens inkomstskatteförslag i BP10, respektive inkomstskatteförslag. Marginalskatterna är beräknade på de sist intjänade och utan de avrundningar som finns i skattesystemet. Observera dock att vid en månadsinkomst på , dvs. en årsinkomst på , befinner man sig precis vid en brytpunkt i systemet. Marginalskatten blir således annorlunda om den beräknas på ytterligare en intjänad krona jämfört med om den, som här, beräknas på den sist tjänade kronan. Annorlunda uttryckt, marginalskatten är inte densamma vid en årsinkomst på som vid en årsinkomst på . Källa: 2009:1310. Tabell 2: Skatt på pensionsinkomster med respektive regeringens inkomstskatteförslag Total skatt, regeringens förslag Total skatt, V-förslag Skillnad, V-förslag och regeringen (skattesänkning) Källa: och egna beräkningar. Tabell 3: Skatt på ej löneinkomster (a-kassa, sjukpenning etc.) med respektive regeringens inkomstskatteförslag Total skatt, regeringens förslag Total skatt, V-förslag Skillnad, V-förslag och regeringen (skattesänkning) Källa: och egna beräkningar. Tabell 4: Skatt på löneinkomster med regeringens inkomstskatteförslag samt skillnad i skatt mellan löneinkomster och ej löneinkomster (a-kassa, sjukpenning, föräkdrapenning etc.) med regeringens inkomstskatteförslag Total skatt löneinkomster, regeringens förslag Skillnad i skatt, löneinkomst resp. ej löneinkomst Källa: och egna beräkningar. finns regler om skattelättnader för utländska experter, forskare och andra s.k. nyckelpersoner, vid tillfälligt arbete i . anser att skattelättnader för vissa grupper inte ska få förekomma. Dessutom har () i en utvärdering konstaterat att den s.k. expertskatten har haft försumbar betydelse för rekrytering av kvalificerade personer. I och med det är hela syftet med expertskatten borta. Vi föreslår därför att reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner tas bort . Vad som ovan anförs om skattelättnader för utländska nyckelpersoner bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2.3Avdrag för dubbel bosättning Regeringen utökade möjligheten att göra avdrag för dubbel bosättning . Eftersom motionerat i dessa frågor välkomnade vi den förändringen, men det är inte tillräckligt. För att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden men också för att ge människor möjlighet att i större utsträckning bo kvar i utflyttningsbygder är det nödvändigt att de tidsgränser som finns tas bort helt. Förändringen bör ske med början . Vad som ovan anförs om avdrag för ökade levnadsomkostnader vid dubbel bosättning bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2.4Skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift föreslår att möjligheten att få skattereduktion för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa återinförs. Sammantaget med regeringens andra förslag, bl.a. om ökad avgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen, har detta inneburit ökade avgifter för medlemskap i a-kassa och fackförening. Följden har blivit att många människor står utanför a-kassan. Det är mycket allvarligt, inte minst i ett läge där bl.a. regeringen prognostiserar en kraftigt höjd arbetslöshet. bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i inkomstskattelagen samt följdändringar i lagen (1197:324) om begränsning av skatt och i lagen (2001:1277) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Möjligheten att få skattereduktion för hushållstjänster infördes . Vi menar att det inte finns belägg för att detta påtagligt skulle ha ökat antalet jobb, inte heller i någon större omfattning minskat skatteundandragande. Det är dessutom ett rejält bakslag i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. har lämnat sin syn på skattereduktion för hushållstjänster i flera separata motioner, senast i 2009/10:Sk411 Skattereduktion för hushållstjänster, varför vi i övrigt hänvisar till dessa. bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete och lagen om ändring i skattebetalningslagen (1997:483). 6.2.6Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 jobb Nuvarande ROT-avdrag kvarstår i sin nuvarande konstruktion Det befintliga ROT-avdraget kompletteras med en särskild klimatbonus Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus införs om . Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning. En satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling, en stor sysselsättningseffekt som energianvändning i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 4000050000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering, förutsatt att renoveringen leder till att minst 30procents minskad energianvändning, införs. 2miljarder kronor satsas . Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Beskedet till landets radhus-, villa- och bostadsrättsägare är att vi behåller det gällande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knutet till individen och de ROT-arbeten som omfattas kommer även att omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten och är på utöver ROT-avdraget och ges i avdrag per småhus/antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vi menar att man bör ställa krav på F-skattsedel för att man ska kunna utföra ROT-arbete med skattereduktion. måste slippa illojal konkurrens. Vi menar att man bör gå småföretagen till mötes i kritiken mot regeringen och utforma systemet så att avdraget görs i efterhand. Därför vill vi ta bort den s.k. fakturamodell som innebär att framför allt småföretag som ofta har stora likviditetsproblem missgynnas konkurrensmässigt. Vi vill begränsa avdraget till fastigheter i . Vårt förslag till ROT-avdrag är dessutom tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15000 fler jobb. Tabell 5: Finansiella effekter av utvidgat ROT-avdrag Mnkr2 5002 5002 500 OBS: Kombinerat med det nuvarande ROT-avdraget innebär det att vi inom oppositionen satsar för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad. Vi menar att regeringen bör återkomma med ett förslag till ROT-avdrag som är utformat på ett sätt som anges ovan. Detta bör ge regeringen till känna. Regeringen föreslår en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare i åldern . Egenavgifterna ska minska dock högst . En förutsättning är att överskottet i näringsverksamhet uppgår till .