mot · GX02T251 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella infrastruktursatsningar i höghastighetsbanor och tåg med Ostlänken som första sträcka. står inför att fatta flera strategiskt viktiga beslut om en långsiktig utbyggnad av infrastrukturen för framtidens transportsystem. Trafikverken har utifrån planeringsdirektiv som lämnats av regeringen presenterat ett förslag till nationell plan för 20102021 för de olika trafikslagen, som länen har i uppdrag att ta fram förslag till planer för respektive län. Trafikverkens förslag remissbehandlas . I budgetpropositionen anges att: Regeringen har för avsikt att fatta beslut om definitiva ramar till respektive länsplan samt om innehållet i den nationella planen. Utredningen om höghastighetsbanor tillsattes och presenterade sitt betänkande . Utredningen har haft i uppdrag att analysera om en eventuell utbyggnad kan bidra till att uppnå samhällsekonomiskt effektiva och hållbara transportlösningar för ett utvecklat transportsystem med förbättrad kapacitet, framkomlighet och tillgänglighet. I regeringens uppdrag har även ingått att studera effekter, kostnader och finansiering av en eventuell utbyggnad samt föreslå en översiktlig sträckning och en eventuell etappindelning. I betänkandet föreslår utredaren att separata höghastighetsbanor, Götalandsbanan respektive Europabanan, byggs på sträckorna StockholmGöteborg och StockholmMalmö för trafik i . Utredaren lägger ett samhällsbyggnadsperspektiv på höghastighetsbanor som ett sätt att möta framtidens efterfrågan på transporter genom ökad tillgänglighet, mer kapacitet och att skapa förutsättningar för stärkt utveckling, tillväxt och konkurrenskraft i . Bland annat pekar utredningen på att med höghastighetsbanor fördubblas antalet möjliga tåglägen, och gjorda simuleringar visar att det går att köra 23 gånger fler godståg på Västra och . Utredningen anger att den kapacitet som frigörs inom det nuvarande järnvägssystemet kommer att ha en mycket stor betydelse för möjligheten att öka järnvägstransporternas andel av godstransporterna. Även denna utrednings betänkande remissbehandlas , vilket innebär att det pågår två parallella men separata processer. Det är angeläget att dessa båda processer, efter genomförd remissbehandling av förslagen, knyts ihop till en sammanhållen helhet där regeringen både fattar beslut om anslagsnivåer och inriktning för den nationella infrastrukturplaneringen för åren 20102021 som en inriktning anges för det fortsatta arbetet med höghastighetsbanor och i samlad form redovisar detta för . Det finns en rad skäl som talar för att knyta ihop arbetet med den nationella infrastrukturplanen för 20102021 och en fortsatt arbetsinriktning i frågan om höghastighetsbanor. För detta talar exempelvis att utredningen om höghastighetsbanor anger en genomförandetid för de två nya banor som föreslås med successiv trafikstart år 20232025, d.v.s. efter den aktuella planperiodens slut. Det är naturligt att finansieringen av ett så omfattande projekt som höghastighetsbanor i sker i ett sammanhang och vid sidan av anslagen i den transportslagsövergripande nationella planen för 20102021. Projektet har i sin storlek jämförts med den tidigare utbyggnaden av de befintliga stambanorna . Det är naturligtvis angeläget att den nationella infrastrukturplan som remissbehandlas huvudsakligen fullföljs enligt vad som framgår i utredningen. Det är emellertid i högsta grad viktigt att de höghastighetsbanor som föreslås i inriktningsutredningen börjar projekteras och därefter börjar byggas ut i etapper. Det står också mycket klart att trafiktrycket på både vägen E4 och järnvägen StockholmMalmö är mycket stort. Därför syns det naturligt att starta bygget med höghastighets-banan, etappen StockholmLinköping (ofta benämnd Ostlänken), för att därmed kunna öka resandet och minska restiden med tåg samt avlasta E4 med både resande och lastbilstransporter på denna hårt ansträngda sträcka.