mot · GX02U207 · 2009-09-25 00:00:00 — En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt 4En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt Iran3 6Situationen för de mänskliga rättigheterna4 6.1Etniska och religiösa minoriteter4 8Militära hot från och USA7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att både som enskild stat och som medlem i EU och FN konsekvent ska uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att både som enskilt land och som medlem av EU och FN ska kräva att alla politiska fångar friges samt att FN:s rapportör för tortyr och utomrättsliga avrättningar ges tillträde till fängelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att både som enskilt land och som medlem av EU och FN ska uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den bör inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i om de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att både som enskild stat och som medlem i EU och FN i alla sina kontakter med ska uppmärksamma kvinnornas situation i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att både som enskild stat och som medlem i EU och FN i alla sina kontakter med ska uppmärksamma hbt-personers situation i landet. Presidentvalet och de efterföljande folkliga protesterna har fått omvärldens blickar att åter riktas mot . Än en gång har vi påmints om de omfattande och grova brott som begås mot de mänskliga rättigheterna i , men också om det motstånd som finns i mot regimen. har uppmärksammat kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i . Vi har i motioner, interpellationer, skriftliga frågor och på demonstrationer vid en lång rad tillfällen protesterat mot regimens övergrepp mot bl.a. etniska minoriteter, kvinnor, fackföreningsaktiva och homosexuella, bisexuella och transpersoner(hbt-personer). 4En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt ser att kan spela en roll för att ge stöd till de iranier som med stort mod och under hot om förföljelser i och utanför kämpar för ett demokratiskt och fritt . I detta arbete bör utnyttja alla de kontakter vårt land har med , både bilateralt och multilateralt. bör också utnyttja den djupa kunskap och det starka engagemang som finns bland de många invandrade med iranskt ursprung i . politik mot måste bygga på de mänskliga rättigheterna och det iranska folkets rätt att i fria och demokratiska val välja sina ledare och i vilken riktning landet ska gå. En sådan politik får inte skymmas av t.ex. ekonomiska egenintressen. Tyvärr har inte hållning alltid varit konsekvent och trovärdig, ett exempel var att den svenske ambassadören i deltog vid Ahmadinejads presidentinstallation . anser att , likt flera andra EU-länder, inte borde ha deltagit. ska både som enskild stat och som medlem i EU och FN, konsekvent uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. hölls presidentval i . Fyra kandidater ställde till en början upp i valet: den sittande presidenten samt , och . När valet var över kom ett snabbt besked om att den sittande presidenten vunnit, men strax därefter kom också häftiga anklagelser om valfusk från främst och hans anhängare. Om valfusk förekom och i så fall i vilken omfattning är fortfarande oklart, däremot vet vi med säkerhet att presidentvalet i aldrig var ett fritt och demokratiskt val. Redan före valdagen hade förbjudit den överväldigande majoriteten av alla kandidater att ens kandidera, t.ex. diskvalificerades samtliga kvinnliga kandidater redan på förhand. Stora demonstrationer följde i och andra stora städer. Dessa demonstrationer var omfattande och fredliga till sin karaktär. Säkerhetstjänsten ingrep dock snabbt mot demonstranterna med stor brutalitet, och många demonstranter sårades och dödades av säkerhetstjänst och milis. Det visade sig emellertid att demonstranterna inte lät sig nedslås efter ett första angrepp och demonstrationerna pågick . Den internationella opinionen reagerade kraftigt på regimens brutalitet och runt om i världen arrangerades en lång rad stora demonstrationer och manifestationer för att visa solidaritet med demonstranterna. deltog vid en lång rad av dessa demonstrationer i . I efterhand har regimen släpat demonstranter och oppositionella inför rätta i ett rättssystem som inte förtjänar namnet. saknar de anklagade försvarsadvokater och domarna går regimens ärenden. rapporterar om både tortyr och våldtäkter i de iranska fängelserna. bör både som enskilt land och som medlem av EU och FN, kräva att alla politiska fångar friges samt att FN:s rapportör för tortyr och utomrättsliga avrättningar ges tillträde till fängelser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det som inträffade har på ytan inte förändrat mycket i och Ahmadinejad sitter kvar på sin post som president. Den andlige ledarens makt är till synes obruten och den klerikala diktaturen är orubbad. Likafullt har något mycket betydelsefullt inträffat. Det folkliga motståndet mot en diktatur som konsekvent använt sig av våld för att tygla oppositionen har visat sig öppet, och människorna har satt sig över sin rädsla för regimens grymheter. Genom att hundratusentals iranier gått ut på gatorna och visat varandra, regimen och omvärlden att man inte accepterar ett liv i förtryck så har man inlett nedräkningen mot ett fritt och demokratiskt . 6Situationen för de mänskliga rättigheterna För är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt läggs vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändiga för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. står upp för de mänskliga rättigheterna oavsett var, när eller med vilka motiv de kränks och inskränks. Det är vår utgångspunkt när vi analyserar situationen i . uppfyller inte de nödvändiga kraven som måste ställas på en demokrati. Press- och yttrandefriheten är obefintlig, journalister fängslas, oberoende webbsidor blockeras, medier hotas och bokutgivning är kraftigt reglerad. Oberoende organisationer och rörelser möter stora begränsningar i sin verksamhet, om de får verka överhuvudtaget. Dödsstraff är vanligt förekommande och var det enda land i världen enligt Human Rights Watch som avrättade barn. 6.1Etniska och religiösa minoriteter etniska minoriteter, såsom kurder, azerier, araber och balucher, utsätts för en omfattande diskriminering och deras möjligheter att uttrycka sitt språk, sin kultur och sin identitet är begränsade. Krav från de etniska minoriteterna på respekt för deras rättigheter möts med omfattande förföljelser, fängslanden och dödsstraff. Religionsfriheten är ytterst begränsad i . Sunnimuslimer, bahaier och andra religiösa minoriteter möter stort motstånd från regimen i sina försök att uttrycka sin tro. Rapporterna är många om hur t.ex. sunnimuslimska religiösa ledare fängslats och avrättats . ska både som enskilt land och som medlem av EU och FN, uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Fackliga rättigheter är universellt erkända mänskliga rättigheter i arbetslivet trots det är det inte tillåtet att organisera sig i eller starta fria och oberoende fackföreningar i , och någon strejkrätt existerar inte. Enligt LO/greps hundratals arbetare 2008 för att de hävdat rätten att organisera och delta i legitima fackliga aktiviteter och möten. Minst två framträdande fackföreningsledare sitter fortfarande i fängelse. En lärare väntar på avrättning. Revolutionsdomstolen avkunnade minst elva nya antifackliga fängelsedomar, och fyra löntagare, bland dem två kvinnor, dömdes till spöstraff . En av många fängslade fackliga aktivister är , ordföranden för facket på bussbolaget i , som sitter i fängelse dömd till för hot mot nationens säkerhet och propaganda mot staten. Han har utsatts för omfattande misshandel i fängelse och har på grund av det våld han utsatts för tvingats genomgå tre ögonoperationer. är drygt 90 svenska företag verksamma i , bl.a. ABB, Tetra och . Det är avgörande att även det svenska näringslivet agerar i enlighet med målsättningarna om en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. Den bör inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i om detta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I är förtrycket av kvinnorna institutionaliserat och genomsyrar hela samhället, inklusive lagstiftningen. Under den rådande regimen behandlas kvinnor som en andra klassens medborgare. Kvinnor har inte samma rättigheter som män vad gäller äktenskap, skilsmässa, vårdnaden av barn eller i arvsrätten. Om kvinnor utsätts för brott och kommer till skada utmäts lägre straff än om brottsoffret är en man. Ett vittnesmål från en kvinna i domstol är bara värt hälften av vittnesmålet från en man. Även om den lagliga minimiåldern för att ingå äktenskap numera är , kan fäder ansöka om tillstånd för att gifta bort sina döttrar vid ännu yngre ålder och med män som är betydligt äldre än flickorna. Polygami, månggifte, är tillåtet för män men inte för kvinnor. Män har också en odiskutabel rätt att skilja sig från sin hustru, medan kvinnor saknar motsvarande rätt. Trots det omfattande förtrycket av de iranska kvinnorna har utgjort en mycket viktig och stark del av kampen mot den iranska regimen. Regimen har bemött kvinnornas kamp för sina rättigheter med hård repression. Human Rights Watch rapporterar att dussintals kvinnoaktivister har utsatts för godtyckliga arresteringar, reseförbud och trakasserier . En demokratisering av förutsätter att all kvinnofientlig lagstiftning avskaffas. modiga kvinnorörelser förtjänar allt stöd. ska i alla sina kontakter med , både som enskild stat och som medlem i EU och FN, uppmärksamma kvinnornas situation i landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Att få uttrycka sin sexualitet och sin könsidentitet är grundläggande mänskliga rättigheter som också omfattar hbt-personer, rättigheter som allt annat än respekterar. Samkönade relationer bestraffas med både fängelse, piskstraff och döden. Det är tillåtet att genomgå könskorrigerande operationer i , men trots det rapporterar att transpersoner trakasseras av polis, fängslas och utsätts för tortyr. Human Rights Watch säger att regimen skapat en terroratmosfär för hbt-personer i hela . Åtskilliga hbt-personer har dömts till döden på grund av sin sexualitet eller könsidentitet, som Ahmadinejad hävdar att homosexualitet inte existerar i . Det mest konkreta kan göra för hbt-personer är att upphöra med att avvisa hbt-flyktingar tillbaka till landet, vilket skamligt nog sker. har i en rad sammanhang protesterat mot dessa avvisningar. Vi anser vidare att i alla sina kontakter med , både som enskild stat och som medlem i EU och FN, uppmärksammar hbt-personers situation i landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vision är en värld utan kärnvapen. Vi kämpar därför för att de nuvarande kärnvapenmakterna ska avveckla sina innehav och mot att fler länder skaffar sig kärnvapenkapacitet. motsätter sig därför att skaffar sig kärnvapen. Det är oklart om har ambitionen att skaffa kärnvapen eller om man har kapacitet att göra det. Klart är dock att har dragit sig undan kraven från det internationella atomenergiorganet () om obegränsade inspektioner av landets kärnanläggningar. På grund av detta har FN infört sanktioner mot landet. Inom EU har det funnits krafter som velat att unionen ska lämna det multilaterala arbetet och istället gå före och införa egna striktare sanktioner mot . anser att det är viktigt att frågan om kärnvapenspridning behandlas inom FN och att världssamfundet behöver agera gemensamt på området. Vi vill stärka och att tydligt ska agera för att öka respekten för icke-spridningsavtalet (NPT). har undertecknat NPT och världssamfundet måste nu agera enat för att förmå att leva upp till sina åtaganden under avtalet. Rekommendationerna från för nedrustning av nukleära, biologiska och kemiska massförstörelsevapen kan i detta arbete vara viktiga verktyg. 8Militära hot från och har och , under presidentperiod, mer eller mindre öppet hotat att militärt angripa för att slå ut landets kärnkraftsanläggningar men också för att störta regimen. Det har avslöjats att åtminstone haft långtgående planer på militära attacker mot . har starkt motsatt sig varje tanke om militärt ingripande mot . Ett militärt angrepp skulle med största sannolikhet skapa en oöverblickbar humanitär katastrof och leda till en kraftig destabilisering av hela regionen. Vi vet av erfarenhet från och att demokrati inte kan byggas genom bombmattor eller anfallskrig. Vi ser dessutom att hoten om militärt ingripande snarare stärkt regimen. President utrikespolitik avviker på flera punkter från den tidigare presidentens och har öppnat möjligheten för en dialog med . Detta kan i dagens läge vrida det vapen som Ahmadinejad haft i sina händer att i en hotfull situation försöka skapa nationell sammanhållning kring regimen.