mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att avskaffa fastighetsskatten. Det har inte skett. De med lyxvillor har fått en kraftigt sänkt skatt. Men vanliga småhusägare har istället bara fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. De förändringar som regeringen har gjort har bidragit till att öka klyftorna i som bostadsmarknadens funktionssätt har försämrats. Regeringen har infört en räntebeläggning på uppskov. Räntebeläggningen, som är att betrakta som en skatt, gäller inte bara nya uppskov utan även tidigare gjorda uppskov. Regeringens hantering av fastighetsskatten har orsakat stor oro bland husägare. Vi menar att det är viktigt att husägare får långsiktiga besked som gör att de kan planera sin ekonomi på ett bra sätt. är det tydligt att rättvisan, neutraliteten och rörligheten måste förbättras. Socialdemokraterna, är överens om att utforma den samlade beskattningen på fastigheter på ett sätt som bidrar till att skapa ett bättre fördelningspolitiskt skattesystem. Vårt gemensamma besked är att det nuvarande systemet för fastighetsskatt kvarstår med tre tydliga förbättringar: (1) Rättvis: De som har de dyraste villorna, med ett marknadsvärde över (dvs. ett taxeringsvärde om 4,5 miljoner eller mer), kommer att få höjd skatt. utvidgas den nuvarande begränsningsregeln så att fler med små inkomster får sänkt fastighetsskatt105. (2) Neutral: Fastighetsskatten för hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar sänks. Neutraliteten mellan olika boendeformer utreds och åtgärder vidtas. (3) Rörlighet: Uppskovsskatten och begränsningen för uppskov tas successivt bort, givet att det statsfinansiella läget så tillåter och att det finansieras på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. På så sätt ökar rörligheten på bostadsmarknaden. I ett första steg tas skatten på uppskov bort. Därmed har nästan hälften av den statsfinansiella kostnaden för att avskaffa uppskovet uppnåtts. Vi kommer även att tillsätta en utredning som ser över systemet med uppskov och hur det kan säkerställa att uppskoven betalas in. Ny fastighetsskatt om över ett marknadsvärde om för villor (dvs. på ett taxerings- värde om 4,5 miljoner eller mer)cirka +300 miljoner Begränsningsregeln (om max av inkomsten i fastighetsskatt) utvidgas så att den med liten inkomst får sänkt fastighetsskattcirka 100 miljoner Räntebeläggning av uppskov (så kallad uppskovs- skatt) avskaffas för belopp lägre än cirka 400 miljoner Reavinstskatten (vid bostadsförsäljning) höjs från 22 till 23 %cirka +600 miljoner Fastighetsskatt för hyreslägenheter och bostads- rätter sänks från till 0,22 %cirka 500 miljoner Total finansiell effektcirka noll Observera att den sammantagna effekten inte är summan av delarna då dessa förslag samverkar. Källa: , dnr 2009:894 Samlad effekt av förändringar inom beskattningen av fastig- heter000 9.6Gemensamt förslag från s, mp och v: Program mot skattefusk och ekonomisk brottslighet beräknar att staten förlorar ca i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. Att bekämpa skattefusket handlar om att stärka välfärden men också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Rättvisa konkurrensvillkor kräver att kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller delar av eller hela intäkten från beskattning eller bryter mot andra bestämmelser som hederliga företag följer. har konstaterat att kopplingen mellan den grova organiserade brottsligheten och ekonomisk brottslighet växer. Den svarta sektorn i har tydliga inslag av grov organiserad brottslighet som också ingår i europeiska och internationella nätverk. Skatteplanering syftande till skattefusk sker ofta med hjälp av så kallade skatteparadis. Ett flertal myndigheter samverkar nationellt och i regionala underrättelsecentrum (RUC) för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Polisen leder spaning och gör gripanden. och utreder och väcker åtal om brott. sköter den löpande skattekontrollen och gör grundjobbet i utredningarna om skattebrott. driver in skatteskulder. Även och ingår i samarbetet. I den dåvarande socialdemokratiska regeringens sista statsbudget, , utformad i samarbete med och , drogs riktlinjerna för ett kraftfullt arbete mot bidrags- och skattefusk upp. fick ökade resurser. Arbetet med att ta fram en lagstiftning för certifiering av kassaregister inleddes. En delegation mot felaktiga utbetalningar bildades. fick också rätt att kräva personalliggare av restaurang- och frisörbranscherna och göra oannonserade kontroller. Den borgerliga regeringen har hitintills tagit få egna initiativ kring skattefusket. I princip har de förvaltat de socialdemokratiska initiativen, men förlorade de extraresurser de hade fått för att bekämpa skattefusket. Socialdemokraterna, har tagit fram ett nytt offensivt program mot skattefusk och ekobrott. För att snabbt och effektivt komma igång med programmet vill vi permanent stärka resurser med . Denna satsning ger utrymme för att t.ex. anställa uppemot 100 nya specialister. Vi vill att prioriterar kampen mot ekobrott och skattefusk i . Genom att agerar direkt som stat eller som medlem i EU i olika samarbetskonstellationer kan vi se till att skatteparadisen tvingas till skatteavtal. Skattemyndigheter måste få kunna lämna vidare information om misstänkt penningtvätt, försäkringsbedrägeri etc. till finanspolisen. Skattemyndigheter måste kunna få ta del av informationen när åklagare via internationell rättshjälp hittar misstankar om skattebrott. Vi menar också att lagen om skatteflykt inte har varit effektiv och därför måste ses över. Penningtvätt och skattebrott hänger samman. I detta förenas grov organiserad brottslighet med ekonomisk brottslighet. har uppdraget att samordna penningtvättsbekämpningen och följer genomförandet av EU:s tredje penningtvättsdirektiv. Här krävs dock större insatser. Vi menar att det behöver utredas om penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Sekretesslagsformuleringar som hindrar att rapportera misstänkt penningtvätt måste ändras. Misstänkta penningtransaktioner ska kunna frysas . Kontrollen över växlings- och factoringbolagen måste skärpas eftersom dessa används både när svarta pengar tvättas vita och då vita pengar görs om till svarta. Fullständigare informationsutbyte inom EU och Sparandedirektivet innebär att privatpersoners ränteinkomster ska beskattas i de länder där personen är bosatt och inte där pengarna är placerade. omfattas dock inte alla länder i EU av informationsutbytet och inte heller juridiska personer. Vi vill att ska driva att Europeiska stater med nära förbindelser till EU, som till exempel och de olika europeiska ministaterna, också ska tas med i initiativet och därmed förbinda sig till informationsutbyte. Vi vill också driva att juridiska personer ska omfattas. sker en rapportering av varuutbyten mellan EU-länder. Genom dagens rapportering bekämpas momsfusket mellan EU-medlemmarna. Detta utbyte kommer från att utökas. Vi vill att inom EU och ska verka för att integrera även övriga europeiska stater utanför EU och EES, främst de europeiska skatteparadisen, i rapporteringen. Personalliggare och oannonserade kontrollbesök har och har haft en rad olika branschprojekt mot skattefusk. Personalliggare kombinerat med oannonserade kontrollbesök inom frisör- och restaurangbranscherna har visat sig vara ett verksamt instrument. Vi vill utvidga detta system så att alla relevanta branscher och företag omfattas. Vi vill i första hand gå vidare med bygg- och tvätteribranscherna samt med branscher som i hög utsträckning använder sig av underentreprenörer, t.ex. städ- och flyttbranscherna. Vi vill framhålla det initiativ som t.ex. byggbranschen själv har tagit mot oseriösa företag. Månadsredovisning av anställdas skatter och arbetsgivaravgifter ska ske individuellt och inte, som , med en totalsumma. Det skulle underlätta för att upptäcka om arbetsgivaren betalar in för lite i skatt. En inbetalning på kan som det är gälla för fyra anställda likaväl som för 40. Genom individuell skattedeklaration försvåras redovisning av oriktiga siffror och det skapas möjlighet att bedöma realismen i inbetalningen. Den anställde ska också själv kunna kontrollera att skatter och avgifter är inbetalda för honom eller henne. Se över möjligheterna till ett entreprenadavdrag Ett entreprenadavdrag är en lösning där en viss del av betalningen till en underentreprenör hålls inne för att säkra inbetalning av skatter och arbetsgivaravgifter. Syftet är att minska möjligheten till fusk och att säkra betalningar av skatter och arbetsgivaravgifter. Vi vill se över de eventuella möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag i ett första steg i bygg- och anläggningsbranschen. Prövning och återkallande av F-skattsedel Effekterna av det nya systemet för F-skattsedlar bör ses över, inte bara ur ett arbetsmarknadsperspektiv utan också ur ett skatteuppbördsperspektiv. Möjligheten att få F-skattsedel, då sökanden har varit inblandad i skattefusk eller annan verksamhet ska begränsas. F-skattsedeln ska återkallas då en innehavare dömts för skattefusk eller annan ekonomisk brottslighet. Förnyad prövning av F-skattsedel kan ske först efter det att grunderna för indragningen har undanröjts och en karenstid har utgått. Beroende på översynens resultat är vi beredda att pröva förslag om exempelvis tidsbegränsad F-skattsedel. För att framgångsrikt slutföra arbetet mot skattefusk i taxibranschen behövs redovisningscentraler till vilka köruppdragen och ersättningarna rapporteras. Dagens beställningscentraler kan sköta denna funktion. Krav på anslutning till redovisningscentral ska skrivas in som villkor för taxitillstånd. Precis som i fråga om certifierade kassaregister ska en övergångsperiod förbereda införandet. Gör det lättare att utbyta information om brottsmisstänkta Det måste bli lättare för myndigheter att delge varandra information som motverkar skattebrott och grov organiserad brottslighet. Sekretesslagstiftningen och dess tillämpning måste anpassas till detta behov. Både fiskala avdelning och skattebrottsenheten hindras av regeltolkningar. Då brottsmisstanken hos en myndighet vid fällande dom kan ge fängelsestraff ska sekretess inte längre gälla mellan myndigheter eller, som i fall, inom myndigheten. 9.7Vänsterpartiets förslag till inkomstförändringar Tabell 14: Förslag till inkomstförändringar, Direkta skatter på arbete V inkomstskatteförslag (inkl. nej till fjärde steget i jobbskatteavdraget) Återinför skattereduktion a-kassa/fackavgift Nej till skattereduktion hushållstjänster Ökat avdrag för dubbel bosättning Summa direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Nej till slopade nedsättningar av socialavgifter för unga Nej till nedsatta socialavgifter för äldre Nej till nystartsjobb och nyfriskjobb Ja till nedsatta avgifter för enskilda näringsidkare Nedsatt arbetsgivaravgift första anställd Ja till sänkta egenavgifter på grund av förlängd karenstid Inför slopad sjuklöneperiod för mindre företag Summa indirekta skatter på arbete Summa alla skatter på arbete Ja till skattefri kapitalvinst och utdelning, handelsbolagssektorn Ja till ändrade regler om beskattning av vissa penninglån Ja till ändrade regler om beskattning av underskottsföretag Ja till utvidgad fastighetsavgift Ja till stämpelskatt vid vissa förvärv Summa skatt på kapital Summa arbets- och kapitalskatter Ja till höjning av koldioxidskatten Nej till slopad avfallsförbränningsskatt Ja till höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen, jordbruk etc. Ja till nedsättning koldioxidskatt, energiintensiva företag Ja till höjning av koldioxidskatten på naturgas och gasol Ja till sänkt återbetalning av dieselolja, jordbruksmaskiner etc. Ja till omläggning av energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen Ja till energiskatt på fossila uppvärmningsbränslen i vissa sektorer Nej till slopad koldioxidskatt för anläggningar i EU:s utsläppsrättssystem Nej till slopandet av miljöbonus för havsbaserad vindkraft Nej till slopad skatt på handelsgödsel Ja till höjd energiskatt på diesel Ja till följdändringar i den viktbaserade fordonsskatten Ja till ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten Ja till skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper Ja till koldioxidrelaterad fordonsskatt för lätta lastbilar etc. Ja till justeringar i viktbaserad fordonsskatt Höjd skatt handelsgödsel och bekämpningsmedel Fasa ut skattebefrielsen för torv Mindre inleverans från på grund av barnkultursatsning Inför skatteavdrag FoU, mindre företag Anställningsstöd vikarier (omsorgslyftet) Anställningsstöd för gröna jobb Anställningsstöd för plusjobb (alla åldrar) Statlig överföring till ålderspensionssystemet för höjd tilläggspension Summa skatter och avgifter Summa övriga inkomstpåverkande poster I avsnitt 5.7.1 redogjorde vi för vår syn på vilka riktlinjer som bör ligga till grund för den offentliga sektorns finanser. Vi angav att vårt mål för den offentliga sektorns finansiella sparande är att den ska vara i balans över en konjunkturcykel, dvs. Vi visade tydligt att ett sådant mål för det finansiella sparandet medför att de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet stärks gentemot regeringens överskottsmål som går ut på att vi ska ha överskott nu för att kunna ha underskott sedan. En indikator för om den finanspolitik man bedriver ligger i linje med målet för de offentliga finanserna är det s.k. strukturella sparandet. Det strukturella sparandet fås genom att justera det faktiska sparandet från dels konjunktureffekter, dels engångshändelser. I en lågkonjunktur är då det strukturella sparandet högre än det faktiska sparandet, medan det omvända gäller i en situation då ekonomin är överhettad. En vanlig tolkning av regeringens överskottsmål på av BNP över en konjunkturcykel är att det strukturella sparandet i normalfallet ska ligga för att den förda politiken ska anses ligga i linje med överskottsmålet. Motsvarande tolkning av mål för det finansiella sparandet blir då att vårt strukturella sparande ska ligga . Vid beräkningen av vårt strukturella sparande har vi justerat vårt faktiska sparande på samma sätt som regeringen justerat sitt faktiska sparande. Detta är självklart eftersom vårt budgetalternativ naturligtvis verkar under samma konjunkturläge som regeringens budgetproposition. Som framgår av tabell 15 nedan klarar vi vårt mål för det finansiella sparandet 2010. klarar vi målet med en marginal på . Våra finanspolitiska överväganden redogör vi för i avsnitt 5.7 och 5.8. Tabell 15 Effekter för staten och den offentliga sektorns finanser av budgetmotion Miljarder kronor där inget annat anges Finansiellt sparande i staten 11Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten Tabell 16 Utgiftsramar och utgiftstak Miljoner kronor (diff. Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten avvisar regeringens förslag på utökade resurser till Kungliga hov- och slottsstaten med anledning av kronprinsessan bröllop samt den ramhöjning som regeringen anslår för kronprinsessans, med blivande makes, driftkostnader av . Vi avvisar också det anslag till som regeringen föreslår i samband med kronprinsessans bröllop. Regeringen har dessutom i tilläggsbudgeten ökat anslaget för att bekosta kronprinsessans bröllop, vilket emotsätter sig. Vi föreslår därutöver ett sparbeting för Kungliga hov- och slottsstaten på ca 10procent för . Vi anser att finansieringen av kronprinsessans bröllop och boende ska lösas inom detta anslag. föreslår en sänkning av riksdagsledamöternas arvoden som ett led i att skapa ett gott förtroende mellan folkvalda och det folk de representerar. Vårt förslag innebär att riksdagsledamöternas arvoden knyts till av ett prisbasbelopp. För del anser att anslaget bör återgå till den nivå som var före det svenska ordförandeskapet i EU . Givetvis bör nu återanpassa sig till sin budget före EU-ordförandeskapet. anser att för europapolitiska studier (Sieps) bör läggas ner i brist på folklig förankring. Europapolitisk forskning bör bedrivas på universitet och högskolor. En folkligt förankrad bred EU-politisk debatt behövs, men Sieps verksamhet är uppbyggd utifrån helt andra syften. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 1, 2009/10:K326. 11.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslår att samt regeringens finanspolitiska råd avvecklas. föreslås få ökade anslag på grund av överföring av uppgifter från . Ett jämställdhetspolitiskt råd bör inrättas för att granska, analysera och lämna förslag på en feministisk ekonomisk politik. 11.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Regeringen har varit väldigt aktiv inom skatteområdet och genomfört en lång rad förslag. Åtgärderna resulterar inte bara i en orättvis fördelningsprofil utan medför också fler undantag och gränsdragningar. För har det inneburit många nytillkomna arbetsuppgifter och en ökad arbetsbelastning. Regeringen tillför i budgetpropositionen 33 miljoner i ett engångsbelopp för för arbetet med sänkta egenavgifter. menar att 20 av de 33 miljonerna istället bör användas för att säkra myndighetens kompetens och möjliggöra en generationsväxling. Antalet medarbetare inom minskar nämligen i snabbare takt än planerat, och myndighetens ekonomiska förutsättningar begränsar möjligheterna till återrekrytering. kommer en stor andel av personal att gå i pension . Vi menar att det krävs ökade resurser för att kunna bekämpa det skattefusk som kommer av ekonomisk brottslighet och/eller finns på det internationella området och som utgör en betydande del av skattefelet på ca 133 miljarder. Den här typen av fusk sker ofta genom invecklade transaktioner och komplicerade juridiska upplägg. utredningar därför blir omfattande och tidskrävande. har tillsammans med Socialdemokraterna och de gröna tagit fram ett nytt offensivt program mot skattefusk och ekobrott. För att snabbt och effektivt komma igång med programmet vill vi stärka resurser och föreslår därför att anslaget till ökas med 50 miljoner under 20102012 utöver regeringens förslag i budgetpropositionen. Finansieringen av rättsväsendet har inte följt de krav som ställts. Det gäller rättsväsendets alla delar och inte minst polis och kriminalvård. har även underfinansieringen drabbat domstolar och åklagare i allt större utsträckning. I årets budget, inklusive tilläggsbudgeten, väljer regeringen att täppa igen de hål som uppstått. Det är stora summor pengar som satsas. Dessa satsningar är nödvändiga varför i allt väsentligt ställer sig bakom satsningarna. När det gäller polisen vill vi dock tydliggöra vårt missnöje när det gäller de senaste årens hantering av myndigheten. Under dessa år har regeringen inte någon visat ansats till en reform för att öka insynen, förbättra effektiviteten eller höja kompetensen. Vi anser att polisens organisation måste utredas i syfte att slå samman de 24 länsmyndigheterna till en. Vi anser också att polisutbildningen måste reformeras för att höja statusen på polisyrket, men också för att initiera forskning i polismetoder i avsikt att öka tryggheten och effektiviteten. Vi anser också att det är hög tid att genomföra förslaget om att inrätta en ny utredningsmyndighet för poliser som misstänks för brott. När det gäller kriminalvården anser vi att det finns mycket att göra. Här gäller samma sak som ovan. Bristen på reformer och idéer är tydlig. Vi anser att det är väl belagt att längre inlåsningstider motverkar syftet med kriminalvård, nämligen att minska återfallen i brott, varför vi anser att det är dags att bryta den negativa trenden med ökande strafftider. Vi anser att halvtidsfrigivning för förstagångsdömda är ett lämpligt första steg mot att återinföra halvtid för alla. Det bör påminnas om att halvtidsfrigivning innebär att halva straffet ska avtjänas under inseende av frivården varför frivården måste förstärkas i stor omfattning. Situationen inom kriminalvården har också hårdnat . Strafftiderna har som sagt ökat, antalet anmälningar till JO ökar och antalet kritikärenden har ökat med . Intagna inom kriminalvården är helt hänvisade till JO med sina klagomål och inget annat kontrollorgan har ansvar för klagomål från denna grupp. anser att det är hög tid att inrätta en fångombudsman. 11.5Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap avvisar regeringens förslag på utökade resurser till internationella insatser. Likaså avvisas satsningen på SAC-samarbetet och fortsatt samarbete med . vill säkra och förstärka det nationella försvaret och föreslår därför en satsning på den nationella skyddsstyrkan. är för en mycket restriktiv krigsmaterielexport och menar att den inte ska skattesubventioneras. Därmed avvisar vi samtliga anslag som syftar till främjande av svensk vapenexport. Vi avvisar även det anslag som är avsatt för den europeiska försvarsbyrån (). Regeringen har valt att öka finansieringen av med anledning av lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. har föreslagit att en parlamentarisk utredning ska tillsättas för att utreda behovet av signalspaning. I avvaktan på en sådan utredning avvisar vi därför regeringens budgetförstärkning. föreslår även en satsning på antidiskrimineringarbetet inom Försvarsmakten samt utökad utbildning i genusfrågor och FN:s resolution om kvinnors säkerhet. Sammantaget minskar vi budgetområdet med . I övrigt se försvars- och säkerhetsmotion (2008/09:Fö4), med anledning av proposition 2008/09:140 Ett användbart försvar, . 11.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd motsätter sig den neddragning av biståndet som regeringens urholkning av biståndet i verkligheten innebär. Partiet tillför utgiftsområdet för att kompensera för den del som rör flyktingmottagandet. vill se en satsning på klimatbistånd där anslås 2010 för att trappas upp till 1 miljard 2011 och 1,5 miljarder . Klimatbiståndet ska gå till att förebygga klimatförändringar och motverka deras konsekvenser i syd, vilka beräknas bli oerhörda. Dessa medel får inte användas för svenska åtaganden inom Kyotoprotokollet. avvisar kraftigt regeringens inställning om att endast anse sig ha råd att svara upp mot sina internationella åtaganden om rätten till , genom att räkna av en ökad andel av biståndsramen för flyktingkostnader. Vi avvisar därmed att finansieringen till utgiftsområdet sker på detta sätt. Vi välkomnar att regeringen hörsammat den kritik som riktat mot det mål för politikområdet som regeringen genomförde i budgetpropositionen . Detta mål innebar uttryckligen att den reglerade invandringen överordnas asylrätten, vilket eliminerar asylrättens grundvalar och strider mot flyktingkonvention och flera andra konventioner som gäller de mänskliga rättigheterna. vidhåller kravet på att en amnesti ska genomföras i asylprocessen och omfatta alla som fått avslag på den tillfälliga asyllag som gällde mellan och , och de papperslösa som lever varaktigt i . Denna reform innebär en besparing inom utgiftsområdet . Vi föreslår också en nödvändig höjning och värdesäkring av dagersättningen för asylsökande och att en bostadsersättning för asylsökande vid eget boende införs. Vi avvisar den aktivitetsbonus som regeringen föreslår för asylsökande, eftersom det är helt andra insatser som krävs för att stärka asylsökandes möjligheter till etablering och rätt att arbeta. Vi avvisar regeringens föreslagna återvändandesatsningar inom utgiftsområdet och den allvarligt höga neddragningen som regeringen föreslår av anslaget till offentliga biträden.