mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — För att värna humaniteten och rättssäkerheten i asylprocessen föreslår vi istället minskningar av kostnaderna för förvarstagande samt för avvisningar och utvisningar. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 8, 2009/10:Sf316. 11.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I årets budget tar ett stort steg mot att inom tandvården införa ett högkostnadsskydd motsvarande det som finns inom hälso- och sjukvården. Hela reformen är inte möjlig att genomföra inom ramen budget men det är en nödvändig riktning att gå i. Regeringens tandvårdsreform har inte uppnått de uppsatta målen, och det är nu dags för en tandvårdsreform värd namnet. Vi avsätter även pengar för att göra tandvården tillgänglig för asylsökande och papperslösa. Förutom det allmänna stöd som satsar på kommuner och landsting är vårt riktade stöd till psykiatrin långsiktigt utifrån psykiatrisamordnarens rekommendationer. Att som regeringen försöka lösa den psykiatriska vårdens problem med tillfälliga bidrag är inte någon framkomlig väg. Vi anser att regeringens förslag till så kallad prestationsbunden vårdgaranti istället ska satsas på verklig förbättring av vården i form av fler anställda och bättre tillgänglighet. Bidrag till handikapporganisationer är anslag som räknas upp i vår budget. Vi vill genomföra stora satsningar på ett s.k. omsorgslyft inom både äldreomsorgen och handikappomsorgen. Inom dessa områden satsar vi såväl på kompetensutveckling som på utbildning och nyanställningar. Vi avslår regeringens satsningar på värdighetsgaranti och program för äldreomsorgen eftersom dessa leder i fel riktning. Istället satsar vi medel på en god äldreomsorg för alla med fokus på äldres psykiska hälsa, multisjuka äldre och möjligheten till äldreomsorg på egna modersmålet. Andra viktiga områden är permanent finansiering av brottsofferjour för hbt-personer liksom en satsning på förlossningsvård i glesbyggd och åtgärder mot spridningen av hiv. Vi vill utöka subventioneringen av speciallivsmedel till att gälla upp till . Resurskvinnojourer för missbrukande och psykiskt sjuka kvinnor och satsningar på ett barnriskcentrum är ytterligare viktiga satsningar. 11.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp vill höja taket i sjukpenning, rehabiliteringspenning och närståendepenning från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Dessutom vill vi höja ersättningsnivån för alla med ovan nämnda ersättningar från genom att slopa den särskilda beräkningsgrunden SIG x 0,97. Vi höjer dessutom ersättningsnivån med sjukpenning från . Till följd av höjd ersättning i arbetslöshetsförsäkringen ökar även utgifterna för sjukpenning för arbetslösa. Vidare höjer vi ersättningsnivån stegvis för sjuk- och aktivitetsersättning från . Vidare föreslår vi att får ett ökat förvaltningsanslag. Vi avvisar den s.k. sjukvårdsmiljarden som ger bonus till landsting som håller nere ohälsotalet. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 10, 2009/10:Sf321. 11.10 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den ekonomiska situationen för många äldre är svår. Garantipensionen sänks 2010 genom att basbeloppet minskas och i och med pensionssystemets automatiska broms sänks även inkomstpensionen. föreslår därför en satsning för att höja garantipensionen med . Vi anvisar inom utgiftsområdet för detta 2010. satsar vi för en uppräkning av pensionen för de tidigare ATP-pensionärer som fått försämrad pension genom den urholkning som skedde . Utöver detta föreslår vi en höjning av ersättningsnivån av bostadstillägget till pensionärer till för att förbättra de sämst ställda pensionärernas ekonomiska villkor. Vi föreslår också att ska genomföra en informationssatsning för att fler som är berättigade till bostadstillägg ska kunna få det. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 11, 2009/10:Sf324. 11.11 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för föräldrar och barn föreslår att en individualisering av föräldraförsäkringen ska genomföras 2010 och anvisar för detta. Detta är en nödvändig reform för att ge barn tillgång till båda sina föräldrar och för att bryta den ordning på arbetsmarknaden som diskriminerar kvinnor, fördelningen mellan betalt och obetalt arbete och den föreställning om vilket ansvar kvinnor respektive män har i förhållande till sina barn. För att stärka de ekonomiska villkoren för ensamstående föräldrar föreslår vi en höjning av underhållsstödet med och att det värdesäkras genom att knytas till prisbasbeloppet. Vi avvisar de stora besparingarna regeringen gör på föräldraförsäkringen och anvisar medel för att återställa taket för havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning från 7,5 till 10 basbelopp. Dessutom anvisar vi medel för att återställa ersättningsnivåerna för alla föräldralediga till 80procent genom att avvisa den beräkningsgrund regeringen infört för SGI. Vi anvisar medel så att personer utan barn ska vara berättigade till bostadsbidrag. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 12, 2009/10:Sf317. 11.12 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet är kritiskt till regeringens inriktning på integrationspolitiken eftersom den främst handlar om tvångsåtgärder riktade mot personer med utländsk bakgrund snarare än att skapa de förutsättningar som är nödvändiga för lika rättigheter på arbetsmarknaden, bostadsmarknaden, i skolan osv. Vi föreslår att en lagstiftning ska införas som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. Vi förstärker dessutom anslaget för att höja schablonersättningen för att höja kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet samt för en förlängning av ansökningstiden för anhöriginvandrare att omfattas av den kommunala introduktionen. Vi vill använda regeringens anslag om etableringsersättning till att införa en särskild introduktionsersättning som liknar lön. och vi avvisar regeringens satsning på lotsar i etableringsprocessen. Vi avvisar också regeringens förslag om mentorer och såväl försöksverksamhet som nationell satsning på sfi-bonus. föreslår också att en amnesti ska genomföras i asylprocessen och omfatta alla som fått avslag på den tillfälliga asyllag som gällde mellan och och de papperslösa som lever varaktigt i . Detta är nödvändigt för att ge upprättelse och uppehållstillstånd för dem som felbehandlats i den tidigare processen. Förslaget innebär en tvåårig kostnad på anslaget för kommunersättningar vid flyktingmottagande. sker en besparing inom utgiftsområde 8. Vi föreslår dessutom en ökning av medlen till invandrades riksförbund. avvisar större delen av regeringens anslag till särskilda jämställdhetsåtgärder . Regeringens sätt att budgetera jämställdhetspolitiken i en pott under anslaget 3:1 gör det omöjligt att överblicka hur pengarna är avsedda att användas, vad som redan är genomfört och vad som är tidsbegränsade projekt respektive permanenta satsningar. Vi noterar särskilt att anslaget 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder minskar från till 2011 och 2012. Om detta innebär att regeringen anser sig ha uppfyllt sina jämställdhetspolitiska mål eller om satsningar av mer permanent slag ska budgeteras på respektive utgiftsområde går inte att utläsa. har påpekat det oseriösa i detta sätt att hantera jämställdhetspolitiken och efterlyser en revision på området. Att ingen sådan skett är anmärkningsvärt. På anslaget 3.1 avsätter medel till tidsbegränsade jämställdhetsprojekt på sammanlagt . Våra övriga jämställdhetssatsningar budgeterar vi för på respektive utgiftsområde. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 13, 2009/10:A301. 11.13 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv höjer högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen från till per dag , därefter till . Dessutom höjer vi ersättningsnivån till under hela ersättningsperioden. Vi höjer grundbeloppet per dag och lägsta nivån i aktivitetsstödet per dag. Vi återinför den solidariska finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen och sänker avgifterna till a-kassan genom att slopa arbetslöshetsavgiften. Dessutom återinför vi rätten till skatteavdrag på avgift till a-kassa och fackförening. Det kommer att medföra en kostnad för medlemskap i a-kassan på max , oavsett vilken a-kassa man är medlem i. För att minska ungdomsarbetslösheten avsätter vi tillsammans med Socialdemokraterna och ca 23000 fler platser i utbildning, praktik, traineeprogram i välfärden och lärlingsutbildning för unga långtidsarbetslösa. Utöver det avsätter vi medel för 12000 ytterligare platser i arbetsmarknadsutbildning. Vi återinför plusjobben och gröna jobb för långtidsarbetslösa och förstärker anställningsstöden till nyanlända och före detta långtidssjukskrivna. Vi avsätter medel för utbildningsvikariat inom äldreomsorgen med inriktning på att unga arbetslösa med relevant utbildning ska vikariera för personal inom äldreomsorgen som genomgår vidareutbildning. Vi höjer anslaget till och höjer taket och antalet platser med lönebidrag och offentligt skyddat arbete för personer med funktionsnedsättning. Vi avvisar nystartsjobben och nyfriskjobben och satsar istället på anställningsstöd med högre subventionsgrad som kräver anvisning av Arbetsförmedlingen. Se även vår särskilda motion 2009/10:A419 om utgiftsområde 14. 11.14 Utgiftsområde 15 Studiestöd Studiemedel som går att leva på är en nödvändig förutsättning för att skapa ett rättvist utbildningssystem utan social snedrekrytering och för att höja den allmänna utbildningsnivån. Studerande med studiemedel har inte kompenserats fullt ut för ökade levnadsomkostnader, och många har därför svårt att försörja sig . vill återställa studiemedlens värde och föreslår att de ska höjas med . Vi ökar också antalet platser inom komvux, och högskolan vilket leder till fler studiemedelberättigade och därmed ökade utgifter för studiemedel. Bland annat inför vi ett särskilt studiestöd för deltagare i vår satsning på vuxenutbildning Kunskapslyft 2.0. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 15, 2009/10:Ub383. 11.15 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Många människor behöver komplettera sin tidigare utbildning eller skaffa sig en yrkesutbildning. föreslår därför 2.0, vilket fullt utbyggt innebär 10000 fler utbildningsplatser inom komvux. Dessutom har tillsammans med Socialdemokraterna och kommit överens om åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten, bl.a. genom att ge bättre möjligheter att studera. Därför tillför vi resurser för 10000 platser inom komvux, 700 platser vid och 2500 platser på högskolan. Vidare avsätter vi totalt 5miljoner kronor för att stärka arbetet med feministiskt självförsvar ute på skolorna, eftersom tidigare medel för att stärka flickors självförtroende i mycket liten utsträckning gick till projekt som innefattade feministiskt självförsvar trots att det var ett av huvudsyftena. Ytterligare reformer som vi föreslår är att staten övertar ansvaret för lärcentrum och att vi vill att fler examina inom lärarutbildningen ska ges på avancerad nivå. I budgetpropositionen aviserar regeringen en kommande proposition om att införa studieavgifter för studenter utanför EES-området. För är det en grundläggande princip att utbildning ska vara avgiftsfri för individen. Kunskap är en demokratisk rättighet och när regeringen nu har för avsikt att avgiftsbelägga högskoleutbildning är det steg mot en helt ny syn på utbildning, utbildning som handelsvara, vilket också riskerar att vara ett steg bort från de värden om frihet, jämlikhet, kritisk granskning och vetenskaplighet som högre utbildning står för . Vi återkommer dock i den frågan när regeringen lägger fram sin proposition. Vi förstärker finansieringen av studentinflytande och studiesocial verksamhet, som en följd av beslut att avskaffa kårobligatoriet. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 16, 2009/10:Ub350. 11.16 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Årets satsningar inom kulturområdet syftar i första hand till att skapa fler jobb och trygga jobb inom kulturområdet. Vår satsning på så kallade accessjobb innebär också att vi kan bevara och utveckla kulturarvet och göra det tillgängligt för alla. Vi avsätter mer resurser till den fria scenkonsten, musikarrangörer och bild- och formområdet, men också pengar för att göra det möjligt att lösa frågan om pensioner för sångare och dansare. Vi vill också satsa på kultur för barn och unga och möjligheter för alla att delta i kulturverksamhet. Vår satsning på samlingslokaler, inte minst i storstädernas förorter, är ett exempel på verksamhet riktad till unga. Ett annat exempel är den satsning på barn- och ungdomskultur genom ett riktat lyft med medel från som vi bland annat vill använda till att sänka avgifterna till kultur- och . avsätter vi medel för att återinföra fri entré till såväl statliga som regionala museer. Detta är några av våra satsningar inom kulturområdet där jobben, barn och unga och kulturarbetarnas villkor står i centrum. 11.17 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik vill bland annat införa investeringsstöd för att ge förutsättningar för att bygga 40000 bostäder varav minst hälften ska vara hyresrätter. Anslaget ligger på , 2011 och 2012. Vi vill anslå 10 miljoner för att ska få mer resurser för information till byggherrar kring bättre upphandlingsrutiner, kvalitetskontroll och motverka ekonomisk brottslighet. bör få ökade resurser, , för att underlätta byggande i glesbygd (anslag 1:1 ). Därtill föreslår att klimatsmarta hus passivhus och lågenergihus ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus . Vi föreslår att ett nytt anslag, 2:6 Stöd klimatsmarta hus, ska inrättas med syfte att öka informationen och kunskapen hos byggbranschen. För att ytterligare öka produktionen av hyresbostäder och främja en ekologiskt hållbar utveckling anvisar vi till ökad marksanering i tätorter inför byggande av flerbostadshus med hyresrätt. Vi vill tillsätta en nationell samordnare för kooperativa hyresrätter och tillför i detta syfte. Vi föreslår en satsning på kommunala konsumentvägledare på , eftersom deras arbete i kombination med den kommunala budget- och skuldrådgivningens insatser kan förebygga att människor fastnar i livslånga skuldfällor. För att klargöra bostadsbidragens roll som bostadspolitiskt instrument bör anslaget för bostadsbidrag flyttas tillbaka till utgiftsområde 18. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 18, 2009/10:C374. 11.18 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt vill bidra till att den optimism och folkliga handlingskraft som finns i tas tillvara. vill demokratisera svensk regionalpolitik och svensk landsbygdspolitik. Det handlar om makt och fördelning av resurser, men också om att mobilisera utvecklingskraften i alla regioner. Vi vill därför skärpa målen och måluppfyllelserna i regionalpolitiken, stärka de lokala arbetsmarknaderna, infrastruktur, utbildning, servicenivån från statliga verk och myndigheter, hindra lanthandelsdöden m.m. Vi vill också se över möjligheten för återbäring från vatten, och vindkraft i de utsatta regionerna. Vi vill också se en ny bred regionalpolitisk utredning. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 19, 2009/10:N208. 11.19 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Vi avvisar regeringens verkningslösa satsning Hållbara städer, som regeringen dessutom själv väljer att avveckla 2011. Vi föreslår istället ett återinförande av Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som regeringen avvecklat. Klimp beräknas enligt leda till minskade utsläpp av växthusgaser på koldioxidekvivalenter . Projekten inom Klimp beräknas dessutom minska energianvändningen i med 1,2TWh och leda till miljöförbättringar inom ramen för flera av de 16 nationella miljökvalitetsmålen. Vi vill göra en storsatsning på Klimp och tillföra programmet 700miljoner kronor . Vi avvisar regeringens kraftiga neddragningar på skyddet av biologisk mångfald och förstärker istället anslaget med 20102012. Vi är positiva till att regeringen höjt anslaget till havsmiljön i enlighet med vad vi tidigare föreslagit, så att satsas på havsmiljön . Vi vill emellertid använda medlem mer effektivt än regeringen genom att införa ett nytt havsinvesteringsprogram (HIP) som ska erbjuda medfinansiering för miljömässigt kostnadseffektiva åtgärder för minskade utsläpp till haven. Vi avsätter lika mycket medel som regeringen på internationella klimatinvesteringar, men jämfört med regeringen anser vi att klimatinvesteringarna ska göras i utvecklingsländer och inte vissa EU-länder som regeringen föreslår. Utsläppsminskningar utomlands ska inte heller användas för att nå det svenska nationella klimatmålet, utan genomföras som ett komplement till en svensk ambitiös klimatpolitik som innebär minskade utsläpp i i den icke-handlande sektorn. 11.20 Utgiftsområde 21 Energi Vi vill inom ramen för vårt förslag om en för skapa gynnsamma förutsättningar för att en vindkraftsindustri ska kunna växa fram i . Därför föreslår vi ett branschprogram för vindkraftsindustrin och ger ökade medel för att förenkla och påskynda planeringsprocessen för . Vi vill utreda ett stödsystem för vindkraft till havs och vill till dess förlänga energiskatteavdraget för havsbaserad vindkraft. Vidare vill se förstärka vindpilotstödet med så att det uppgår till . bör ta initiativ till en mellanstatlig satsning på havsbaserad vindkraft. Vi vill även stimulera solenergibranschen genom att ta fram planeringsmål för solenergin. Regeringen har olyckligtvis aviserat att den tänker avveckla sina stöd till solenergin. Vi förlänger istället stödet för installation av solvärme med . Dessutom förstärker vi stödet för installation av solceller genom ett nytt anslag Stöd för installation av solceller som uppgår till ca . Energieffektivisering är den billigaste metoden för att nå klimatmålen. Vi anser att ett mål på effektivare energianvändning bör sättas upp till 2020. Regeringen fasar ut alla stöd som funnits för energieffektiviseringsåtgärder. Vi menar att det program för energieffektivisering som regeringen inför inte räcker för att ta itu med de enorma energieffektiviseringsbehov som finns inte minst inom bostadssektorn. Vi förstärker istället stöden och styrmedlen för energieffektivisering kraftigt. Regeringen avvecklar stödet för konvertering från direktverkande el . Vi vill i motsats till regeringen behålla stödet även och tillsätter i detta syfte. Därutöver gör vi stora satsningar på energieffektivisering inom bostadssektorn inom andra utgiftsområden, bl.a. vill vi komplettera det befintliga ROT-avdraget med en särskild klimatbonus, införa ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus samt införa ett nytt konjunkturellt investeringsstöd för att tidigarelägga investeringar i kommuner som ska gynna särskilt miljö- och energieffektiviseringar och ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. I övrigt stödjer vi den höjning av anslaget till energiforskning som regeringen genomför. 11.21 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Genom att finansiera infrastruktursatsningar via en investeringsbudget istället för att direktavskriva dem frigör vi resurser under utgiftsområdet. Det får till följd att vi kan öka järnvägsinvesteringarna till ca med en total investeringsram på 191miljarder kronor för perioden 20102021. betyder det mer än regeringen och 5,1 och mer . För att minska tågförseningar, få fler att ta tåget samt att mer gods fraktas på spår vill vi öka banunderhållet med till en total nivå på . Vi avsätter också totalt för att rädda nedläggningshotade bansträckor och kapillärspår. Vi vill utöka sjöfartens kapacitet in och ut från och avsätter resurser som möjliggör en utbyggnad av sluss. är det handelssjöfarten som står för samtliga kostnader för infrastruktur inom sjöfarten. Genom en båtskatt för fritidsbåtar kan vi låta fritidsbåtarna ta sin andel av kostnaderna, som en del av en båtskatt kan användas för att sänka skatten på alkylatbensin. Vi har tidigare tillfört Gotlandstrafiken för att införa ett så kallat vägpris på färjorna mellan och fastlandet. Eftersom det nya avtalet sträcker sig till 2015 kan vi inte tillföra dessa medel, men vi anser fortfarande att det ska införas ett vägpris så att gotlänningar kan färdas på samma villkor som övriga i landet. Till kollektivtrafiken avsätter vi nästan för att ge den lokala och regionala kollektivtrafiken möjlighet att utvecklas under långsiktigt stabila förutsättningar. Ytterligare 4 miljarder tillförs kollektivtrafiken i landsbygden samt även till busstrafiken, men det sker på statens intäktssida. För att få en trafikpolitik där kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor och som leder till att vi får ett hållbart transportsystem som minskar miljöpåverkan både lokalt och globalt, avsätter vi även på årsbasis till två storskaliga försök med klimattaxa i kollektivtrafiken. Försöken innebär att det inte tas ut några avgifter av resenärerna och genomförs i ett storstadslän och ett glesbygdslän. För att förbättra vägunderhållet i delar av landet får ytterligare ca och 0,6 miljarder . Cykeltrafiken får ytterligare . Inrikesflyget beläggs med en klimatskatt, som Rikstrafiken får ökade medel för att kompensera flygplatser i regioner med sämre tillgång till interregionala resor. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 22, 2009/10:T427. 11.22 Utgiftsområde 24 Näringsliv vill skapa en riskkapital- och innovationsfond med huvudsaklig miljöteknikinriktning på 5000 miljoner. anslår till för Forska och väx-programmet utöver regeringens förslag. för innovativ upphandling och 2010 för startande av demonstrationsanläggningar. Vi vill också stötta bioteknikområdet med . Vi ökar också anslaget Näringslivsutveckling för satsningar på såddfinansiering med 50miljoner kronor, till Kreditgarantiföreningar med 2010 och till Industriella Utvecklingscentra med . Dessa senare satsningar beräknas ge sammantaget 13000 nya jobb . återställer vi också en satsning på Miljöteknik och Swentec som regeringen tar bort. Vi minskar också kontot för omstrukturering av statligt ägda företag med . Vi minskar också anslag med . Vi föreslår också satsningar på Exportfrämjande verksamhet med . Vi ökar också utöver regeringens förslag anslaget till Visit med . Vi skapar också ett nytt anslag för stöd till fri programvara med 2010. Slutligen vill vi skapa av en produktivitetsdelegation. Se även vår särskilda motion 2009/10:N381 om utgiftsområde 24. 11.23 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslår en kraftig förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomi. Det sker framförallt i form av tillfälliga och permanenta generella statsbidrag. Vi menar att utgångspunkten är att uppsägningar i välfärdssektorn förvärrar krisen. Utöver det lägger vi fram ett förslag på ett investeringsstöd till kommunsektorn för att bidra till en vändning av den djupa krisen i byggbranschen. 12Gemensamt förslag från s, mp och v: Effektivisera statliga myndigheter De offentliga finanserna måste värnas även på kort sikt. De jobbskapande investeringarna måste prioriteras. Andra utgifter får stå tillbaka tills är igenom krisen. Det gäller inte minst skattesänkningar. Vi inom Socialdemokraterna, och säger blankt nej till vårdslösa skattesänkningar på lånade pengar. Vi vill vrida och vända på varje skattekrona, så att vi får ut så mycket jobb och välfärd som möjligt. Vi presenterar i detta avsnitt en rad besparingar som vi ser som nödvändiga . Det handlar om att slå ihop och lägga ned myndigheter, effektivisera myndigheters fastighetsförvaltning, öka samordningen mellan myndigheter när det gäller till exempel IT och upphandlingar och satsa på fler jämförelser, så kallad benchmarking, av myndigheternas verksamheter. Dessutom behöver en del anslagssparande hos vissa myndigheter dras in för att finansiera nödvändiga investeringar för jobben och välfärden. Genom att lägga förslag som siktar till lägre administrativa kostnader frigörs resurser som behövs för att förbättra kvaliteten i de offentliga tjänsterna. En nyckelfråga för att nå effektiva statliga myndigheter är att tillvarata personalens kompetens och idéer kring hur verksamheten kan utvecklas.