ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Fi212 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av SNI-koderna. Turistnäringen i är en stor näring som omsätter mer än . I är turismen att betrakta som en basnäring. Företag som arbetar inom turismen är många och mångfacetterade. Däremot är det långt ifrån alla som i statistiken räknas som turistföretag. I våra nationalräkenskaper använder vi SNI-koder för att dela in våra företag i branscher. Dessa ligger till grund för statistik, som i sin tur ligger till grund för beslut och ställningstagande. kommer siffror för turistnäringen via turistsatelliträkenskaperna efter att nationalräkenskaperna är redovisade. Orsaken är att turismen skär genom många näringar och det finns också stora risker att inte alla verksamheter räknas med. Den risken är särskilt stor i ett län som med omfattande turism och många små företag som arbetar med och är beroende av turismen. Den undersökning som För Turism i , Förtur, har gjort, visar att hälften av turistföretagen har en SNI-kod som inte är kopplad till turistnäringen. I 2008:34, om en livskraftig landsbygd, skriver man att det finns knappt 10 000 turistföretag i , där de flesta är små företag. Men hur mäts insatserna om det inte går att hitta alla små aktivitetsföretagare? Ska vi kunna satsa, satsa rätt och följa upp den verkliga betydelsen av turismen som näring så behövs självklart funktionella SNI-koder. finns SNI-koder för logiföretagen hotell, camping, stugor, vandrarhem liksom för restauranger och guidning. Däremot inte när det gäller aktivitetsföretag såsom jakt, fiske och skotersafari. Dessa hamnar istället under sportverksamhet tillsammans med cheerleder-klubbar, schackförbund, ballongäventyr, med mera. Aktivitetsföretagare som erbjuder hästturism hamnar under övrig fritids- och nöjesverksamhet tillsammans med drift av skidbackar, babysim, danslokaler, avgiftsbelagda spel och så vidare. Cykeluthyrares SNI-kod hamnar under uthyrning och leasing av fritids- och sportutrustning tillsammans med uthyrning av kanoter, badtunnor och skateboardar med mera. Hur ska man kunna räkna ut cykelturismens intäkter när dess SNI-kod är så otydlig? Det finns 500 registrerade hästturistföretag i där ca 100 anses som professionella, det vill säga är företag som drivs i syfte att ägaren ska kunna leva på sin hästturistverksamhet. Det skulle vara betydligt enklare om det fanns en SNI-kod på samma sätt som för logiföretagen. Verklighetsbeskrivningen av ett glesbygdslän som skulle dessutom bli mycket mer korrekt och relevant, samt ha betydelse för hur framtida satsningar görs. Det är därför rimligt att en översyn görs av SNI-koderna så att dessa blir funktionella även för de små turistföretagen på landsbygden.
mot · GX02Fi213 · 2009-09-29 00:00:00 — Balanskravet för landets kommuner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av balanskravet för landets kommuner där hänsyn tas till god ekonomisk hushållning med möjlighet att balansera underskott mot tidigare års överskott. God ekonomisk hushållning är av största vikt för den offentliga ekonomin oavsett om det handlar om staten, regionerna eller landets kommuner. Det innebär att varje generation skall bära sina egna kostnader och att det inte genom underskottspolitik skall gå att vältra över ansvar . har den finansiella kris som rasat i världen sedan ett drygt år tillbaka visat att de ekonomiska förutsättningarna mycket snabbt kan förändras. I och med det kan även begränsningar i det nuvarande regelverket iakttas. Samma regler och tolkningar gäller för de kommuner som har bra ekonomi och år av överskott som för mindre väl skötta kommuner som även redovisat underskott eller nollresultat trots högkonjunktur och ökade intäkter. Det är viktigt att ett grundläggande balanskrav ligger fast men att det ändå kan medges öppningar för kommuner att balansera överskott i den egna ekonomin mot av tillfälligt underskott. Regelverket innebär att kommunerna samt regionerna och landstingskommunerna skall upprätta en budget så att intäkterna överstiger kostnaderna. Ifall negativt resultat redovisas skall detta regleras senast . Det finns ett undantag från huvudregeln och det gäller att det går att budgetera med underskott om det finns synnerliga skäl. är det dock inte möjligt att med överskott från verksamheten finansiera ett kommande års underskott. Denna möjlighet borde dock öppnas för den som kan uppvisa god ekonomisk hushållning genom att visa prov på en konsoliderad och välskött ekonomi där just ett underskott är av tillfällig och extraordinär karaktär. Enligt en tankeskiss gjord av Kommuner och Landsting (SKL) bör det i en sådan analys vara naturligt att stämma av hur stor del av resultatutvecklingen som överstigit den nivå som behövs för att konsolidera ekonomin, dvs. att resultatet över tiden har täckt ökningen av pensionsskulden, reinvesteringsbehovet mm. Balanskravet borde därför ses över med hänsyn tagen till god ekonomisk hushållning och konsoliderad ekonomi.
mot · GX02Fi214 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om momskompensation. Friskolor har inte rätt att dra av sina momskostnader så som kommunala motsvarigheter har. Samma sak gäller för privat driven vård och omsorg. Kommunerna kan ansöka om extra statsbidrag för att momskompensera de privata verksamheterna. gäller en generell momskompensation på (samma nivå har gällt ) som betalas ut oavsett de faktiska momskostnaderna. I en del fall anser kommunerna att den generella nivån är för hög och betalar därför ut en lägre momskompensation, men resterande medel behålls inom kommunen. Detta system är inte rättvist då det finns de som får för mycket i kompensation medan andra får för lite. Likaså är det inte rättvist att vissa kommuner behåller en del av momskompensationen själva och använder till andra verksamheter än vad som är tänkt. Utbetalningen av momskompensation innebär också ett administrativt moment för kommunerna som istället borde kunna utföras direkt av staten. måste andra privata företag redovisa sin moms till . Samma modell borde även kunna fungera när det gäller momskompensation till friskolor och till privat driven vård och omsorg. Jag anser att regeringen bör se över momskompensationen till friskolor och privat driven vård och omsorg och se till att det blir faktiska momskostnader som kompenseras. Vidare anser jag att staten bör ta över hela ansvaret för administration och utbetalning av momskompensationen.
mot · GX02Fi215 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av skatteutjämningssystemet. Skatteutjämningssystemet finns för att utjämna skillnader i skattekraft och strukturella kostnader för kommunerna. Ett liknande utjämningssystem finns för landstingen. Det kommunala skatteutjämningssystemet omfattar ca varav staten står för . Resterande ca 3 miljarder betalas av 13 kommuner varav flera är kommuner från . Att det finns ett behov av utjämning mellan kommuner och även landsting för att garantera de offentliga välfärdstjänsterna är alla överens om. Men det är helt orimligt med ett system som på ett så tydligt sätt motverkar tillväxt och utveckling. En kommun som arbetar för att öka sin ekonomiska tillväxt tjänar inget på en sådan utveckling då kommunen i så fall måste lämna i från sig mer i utjämningsskatt än vad man får in i skatteintäkter. Än mer orimligt blir det när vår tredje största stad, , genom utjämningssystemet får ca och på så sätt har kunnat lägga undan mer än . Utjämningssystemet är uppenbart för generöst om en kommun fått bidrag som kunnat sättas undan på banken. När det gäller utjämningen mellan landstingen är det enda som betalar till systemet. Detta som har den högsta landstingsskatten. som tillväxtmotor för hela vårt land drabbas extra hårt av dagens utformning av skatteutjämningssystemet då många av länets medborgare betalar till övriga landet genom kommunerna och . Det pågår nu ytterligare en översyn av skatteutjämningssystemet, men en ny lösning är inte det som behövs utan lösningen är att staten tar det fulla ansvaret för utjämningen för såväl kommuner som landsting. Staten står för av finansieringen och rimligen bör staten stå för för att på så sätt premiera tillväxt och utveckling och inte som ställa kommuner eller landsting mot varandra. Vi vill att skatteutjämningen för såväl kommuner som landsting fullt ut finansieras av staten.
mot · GX02Fi219 · 2009-09-30 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om offentlig upphandling () bör förändras i syfte att underlätta för kommuner att stärka de näringsidkare och organisationer som driver varaktig verksamhet på landsbygden. Regeringens totala ointresse för landsbygds- och glesbygdsutveckling har fått allt fler att känna att den gamla devisen Hela ska leva nu har bytts mot Halva ska dö. Tillgången till drivmedel, livsmedel, post, apoteksvaror och annan grundläggande kommersiell och samhällelig service för invånare och företag är en avgörande förutsättning för landsbygdens möjligheter till tillväxt. Det krävs aktiva statliga insatser för att få hela landet att må bra. Det räcker inte med regeringens övertro på marknaden då den alltid vinstmaximerar och därmed koncentrerar verksamheten till färre och färre enheter. Det behöver utvecklas nya smarta lösningar med samordnad kommersiell och samhällelig service. En sådan utveckling måste stödjas av stat och myndigheter och hinder undanröjas. För att kunna stimulera och möjliggöra samordnade servicelösningar, där entreprenörer kan kombinera kommersiell verksamhet med olika former av samhällsservice, är det nödvändigt att kommuner och landsting får utökade möjligheter att lägga ut uppdrag och uppgifter på dessa entreprenörer. Lagen om offentlig upphandling får då inte tillåtas utgöra ett hinder för detta, varför det är angeläget med en översyn av i syfte att uppnå motionens intentioner.
mot · GX02Fi229 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i de upphandlingsrättsliga regelverken införa regler om diskvalifikation av offentliga aktörer som lämnar anbud i strid med kommunallagen eller annan för dem bindande reglering. Det förekommer att offentliga aktörer lämnar anbud vid offentliga upphandlingar enligt lagen om offentlig upphandling om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster LUF. I många fall är detta helt naturligt, såsom när ett kommunalt bolag lämnar anbud i den egna kommunens upphandlingar. Dessvärre finns exempel på att kommunala organ lämnar anbud vid offentliga upphandlingar där de inte lagligen kan tillhandahålla den tjänst/vara de offererar. Ett exempel på det, som har uppmärksammats och kritiserats, är som lämnade anbud vid upphandling av tolktjänster. kan nämligen inte tillhandahålla tolktjänster åt utan att bryta mot lokaliseringsprincipen i kommunallagen. Trots detta tilldelade kontrakt i den aktuella upphandlingen genom beslut . Ytterst riskerar den typen av agerande att urholka allmänhetens, särskilt de privata företagens, förtroende för såväl upphandlingssystemet som den grundlagsstadgade principen att all offentlig makt ska utövas under lagarna. Det är därför angeläget att i de upphandlingsrättsliga regelverken införa regler om diskvalifikation av offentliga aktörer som lämnar anbud i strid med kommunallagen eller annan för dem bindande reglering.
mot · GX02Fi235 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bluffbolag. () varnar i en lista för att olika bluffbolag försöker lura svenska sparare och investerare. På FI:s lista över bluffbolag finns över tusen företag. Det handlar om företag som erbjuder svenska konsumenter och investerare finansiella tjänster eller produkter utan att företaget har nödvändiga tillstånd i eller inom EU. På listan finns även företag som i övrigt inte lever upp till aktuella författningars krav, exempelvis registrering hos FI. Listan är ett resultat av ett samarbete mellan tillsynsmyndigheter inom EU. Ett nytt sätt för bluffmakarna att lura till sig pengar är att använda sig av namn som är snarlika världskända finanshus på . Ett exempel på blufföretag är , ett hopkok av de välkända investmentbankerna och . Ett annat företag som råkat ut för att andra dragit nytta av deras namn är Citybank, inte att förväxla med snarlika . Bedragare som förr skickade brev använder sig av Internet och callcenter, det vill säga professionella marknadsförare per telefon. En trend är också att IT byts mot ET. ET står för området environmental technology, miljöteknik. En del bluffbolag erbjuder till och med handel med utsläppsrätter. Det har också börjat dyka upp falska börser på Internet som säger sig erbjuda handel med råvaruderivat. Omfattningen har FI ingen klar bild av men myndigheten känner till flera fall där svenskar lurats på mångmiljonbelopp. () och andra berörda myndigheter bör i samverkan med lämpliga EU-organ ta ytterligare initiativ för att mota bluffbolagens aktiviteter. Regeringen bör återkomma till med förslag på åtgärder.
mot · GX02Fi239 · 2009-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en gemensam nordisk kreditvärdighetskontroll. Allt fler människor rör sig över gränserna mellan våra nordiska grannländer. Många är de som flyttar, pendlar, studerar, arbetar och bedriver näringsverksamhet i ett annat nordiskt land. Detta skall vara fullt möjligt utan att människor riskerar att hamna mellan stolarna på grund av oklara lagar och regler. Men vägen till ett öppnare förutsätter att arbetet med att undanröja gränshinder intensifieras. På det finanspolitiska området finns det tyvärr system som bromsar handel, investeringar och enskilda ekonomiska satsningar. Systemen för kontroll av personers kreditvärdighet i samband med till exempel avbetalningsköp är nämligen nationella. Det innebär att systemen i allmänhet endast omfattar inkomster från det aktuella landet. Mot denna bakgrund kan det vara svårt för personer med inkomster från ett annat nordiskt land att betraktas som en kreditvärdig kund. Varje form av problem som begränsar eller försvårar såväl människors som företags möjligheter att operera fritt mellan de nordiska länderna måste lösas. Detta är avgörande för att till fullo utnyttja , och , potential. Därför bör en gemensam nordisk kreditvärdighetskontroll införas.
mot · GX02Fi248 · 2009-09-30 00:00:00 — Regelförenkling i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenkling i offentlig sektor. Det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Regeringen har som mål att skapa en märkbart positiv förändring i de svenska företagens vardag genom att minska administrativa kostnader som beror på statliga regler med jämfört med . Arbetet med regelförenklingen innebär att enkla, kostnadseffektiva samt ändamålsenliga regler tas fram för att skapa bra ramvillkor för företagen och är en viktig komponent i alliansens mål om fler jobb i fler och växande företag. Effektivare regelverk minskar den administrativa bördan och frigör tid och resurser som istället kan användas i verksamhetens utveckling. Med enklare regler och ökad transparens ökar också möjligheterna att stävja fusk eller missbruk. har en mycket stor offentlig sektor med ett invecklat regelverk som kräver både mycket tid, arbetskraft och pengar. För många, framförallt nya medarbetare i och statlig sektor eller för utomstående, upplevs också de kommunala organisationerna som onödigt byråkratiska. Byråkratin minskar därmed kommunernas och statens attraktionskraft som arbetsgivare och försvårar demokratin genom att inte vara genomtränglig för många medborgare. Miljardbelopp skulle kunna frigöras och tusentals arbetstimmar ägnas åt verksamhetens kärna om den svenska offentliga sektorns invecklade och åldriga regelverk fick genomgå en liknande regelförenkling som näringslivet och företagsvärlden nu gör.
mot · GX02Fi249 · 2009-09-30 00:00:00 — Illojal konkurrens från den offentliga sektorn inom offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stävja illojal konkurrens från den offentliga sektorn inom offentlig upphandling. Statliga och kommunala myndigheter och allmännyttiga bolag köper varor, tjänster och byggentreprenader för , av BNP. För att försäkra oss om att skattebetalarnas pengar används på bästa möjliga sätt finns lagen om offentlig upphandling. Syftet med lagen är att de som vill tillhandahålla tjänster och produkter ska ha samma förutsättningar att konkurrera och att det företag som säljer de efterfrågade varorna och tjänsterna mest förmånligt ska vinna. Landstingsägda Gävledala Företagshälsa medverkade en upphandling av företagshälsan i fyra av länets kommuner: , , och . I samband med att Gävledala Företagshälsa vann uppmärksammade branschorganisationen att upphandlingen skett på icke-affärsmässiga villkor. Anbudet som lämnats var lägre än de privata företagens. framgår det av Gävledala Företagshälsas årsrapport och av delårsrapporten att verksamheten går med ett kraftigt underskott. Produktionskostnaden var år , vilket ska ställas i relation till timpriset i anbuden: i , , i och i . Av anbudet framgick också att Gävledala avsåg att leverera utan ersättning. Konkurrens på lika villkor har stor betydelse för tillväxten. Privata företag kan inte i längden utvecklas om de möter skattefinansierad underprissättning och annan illojal konkurrens. Det skadar inte bara näringslivet i branschen, utan strider också mot upphandlingens syfte att hushålla med skattepengar. I är detta särskilt allvarligt med tanke på att redan dras med miljardförluster. Mot den bakgrunden är det önskvärt att regeringen motverkar möjligheten för offentligägda företag att konkurrera på osunda villkor inom offentlig upphandling.
mot · GX02Fi250 · 2009-09-30 00:00:00 — Bud på en del av offentlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att lägga bud på en del av offentlig verksamhet. Det årliga värdet av offentliga upphandlingar uppskattas till och utgör därför en stor och viktig marknad för näringslivet. Eftersom företag med färre än 50 anställda utgör av alla företag i landet är det viktigt att dessa är med och konkurrerar med anbud. sker det dock i en begränsad omfattning. En Sifo-undersökning som Företagarna låtit göra visar att det bara är av småföretagen som deltar i offentliga upphandlingar, trots att bedriver verksamhet inom områden där upphandlingar förekommer. Regeringen har som ambition att förbättra småföretagens möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. Bland annat har regeringen infört talerätt för mot de aktörer som bryter mot upphandlingsreglerna, vilket framförallt har betydelse för mindre företag med begränsade möjlighet att föra talan i domstol. Ett nationellt upphandlingsstöd tas också fram av Kammarkollegiet i syfte att minska företagens administrativa kostnader. Det är bra att dessa förändringar görs, men det mer måste till. En vanlig orsak till att små företag inte deltar i offentlig upphandling är att de inte kan konkurrera med större bolag när det rör sig om omfattande uppdrag. Visserligen finns det en möjlighet att samverka i viss utsträckning genom att lägga gemensamma anbud, men det är inte alltid man har möjlighet att samordna med andra företagare. Det kan till exempel vara för att samordna budet och det kan saknas samarbetspartner på verksamhetsorten. Gränsen för vad som räknas som olaglig kartellbildning kan också vara ganska otydlig, och på mindre orter där antalet verksamma företag är begränsat är riskerna med att samarbeta därför större. Ett exempel på fall då småföretag missgynnas är vid upphandling av skolskjutsar. En liten entreprenör skulle kunna lägga anbud på en skolskjutslinje med ett tidsperspektiv för att göra det ekonomiskt möjligt att satsa på inköp av nya bussar. Men sker skolskjutsupphandling vanligtvis på stora områden och enbart i taget. Genom att utgå från de stora bussföretagens villkor omöjliggör kommuner för små entreprenörer att lägga ett anbud. Ett annat exempel är upphandlingar inom vård och omsorg i kommuner som inte infört lagen om ett valfrihetssystem, LOV. I det fallet har småföretagare sällan möjlighet att lägga bud på en viss avdelning inom sjukvården, ett gruppboende inom äldreomsorgen eller en viss verksamhet för personer med utvecklingsstörning. Om fler aktörer får möjlighet att delta i offentliga upphandlingar ökar konkurrensen, vilket i sin tur ger skattebetalarna mer valuta för pengarna. Därför vore det önskvärt att se över möjligheten till en lagstadgad rätt att lägga bud på en andel av en verksamhet vid större upphandlingar.
mot · GX02Fi268 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det kommunala utjämningssystemet. Det kommunala utjämningssystemet har som uppgift att utjämna olika kommuners skatteunderlag och den stora givaren i systemet är staten. Här finns även ett antal kommuner, ofta i , som på grund av sin starka skattebas också blir tvungna att bidra till systemet med sammanlagt . Det är ett system som ställer kommun mot kommun och landsting mot landsting. är det enda i som bidrar med pengar till övriga landsting genom detta system. Totalt inom inkomstutjämningssystemet bidrar med till övriga landets landsting. Det gör att stockholmarna i stor utsträckning betalar ut pengar till övriga landet genom kommunerna och . De flesta är överens om att är den starkaste tillväxtmotorn som vi har i och det är därmed extra viktigt att tillväxten i länet är stark. Om man konsekvent avser att dela ut stockholmarnas pengar till övriga landet försvagas incitamentet för kommuner och landsting att bli mer kostnadseffektiva och skapa ett tillväxtvänligt klimat. Kommuner bör arbeta för en ökad tillväxt och skattekraft men det nuvarande systemet har en utformning som medverkar till att en kommun med en positiv tillväxt inte får bära frukten fullt ut för sina ansträngningar. Utjämningssystemet kompenserar för en tillväxtfientlig politik och motarbetar kommunala politikers önskan att öka den lokala tillväxten. Ur ett demokratiskt perspektiv är också denna beskattningsform sämsta tänkbara. Den saknar transparens och ett oigenomträngligt lapptäcke som varken förstås av medborgarna eller de flesta politiker. Vi vill att man inför ett system för tillväxt och utveckling i hela landet som inte ställer kommuner eller landsändar mot varandra.