mot · GX02T457 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att genomföra de i motionen beskrivna järnvägs- och väginvesteringarna i . geografiska läge i hjärtat av innebär att länet genomkorsas av lokal och regional trafik samt fjärrtrafik på vägar och järnvägar. Ett flertal viktiga nord-sydliga stråk passerar genom och för att minska belastningen på miljön och för att underlätta transporterna krävs det investeringar i dessa stråk. Regionala, nord-sydliga förbindelser har, vid sidan av betydelsen för lokal och regional utveckling, dessutom fått allt större nationell funktion genom att fungera som avlastning för långväga transporter genom . berörs av tre vägar i den nationella planen, E4, E20 och Räta linjen. Dessa vägar är viktiga för tillväxt och utveckling, inte bara i , utan i hela landet. är en knutpunkt i länets vägsystem, där riksvägarna 55, 56 och 52 passerar, och 57 mot och utgår från . , av Mälardiagonalen, representerar ett stråk och en tvärförbindelse NorrköpingUppsala. är tillika västra viktigaste vägförbindelse till . Vägen behöver utvecklas utifrån flera olika aspekter. Projektet i samhällsbyggandet, med underrubriken med lokalt, regionalt och nationellt intresse, belyser Mälardiagonalens roll för en flerkärnig samhällsutveckling i östra . Den gemensamma vägen 55/56 från till en del av både Mälardiagonalen och Räta linjen är en viktig länk till fjärde storstadsregionen dels som kärna i en vidgad arbetsmarknad, dels utifrån och till allt större funktion som logistiskt centrum med hamn och kombiterminal. I relationen KatrineholmEskilstuna fyller med anknytande 230 en viktig funktion för kontakterna med och . , från över till , är regionens vägförbindelse till , och hamn. , från till med samlingsnamnet Räta linjen, är nationell stamväg och av Godstransportdelegationen utpekad som ett led i det nationella godstransportsystemet. Räta linjen utgör det naturliga godsstråket sydnord förbi samt till och från de stora lagercentraler och hamnar som finns lokaliserade längs stråket, d.v.s. , och . Räta linjen ingår också som en viktig del i Stockholms- och regionala trafiksystem. Både befolkningen och sysselsättningen fortsätter att öka i kommunerna längs Räta linjen. Allt fler pendlar mellan bostad och arbete eller studier längs stråket, som har en betoning på transport- och logistikrelaterade näringar. Både person- och godstrafiken beräknas fortsätta att öka längs Räta linjen. Vi vill särskilt peka på några angelägna objekt på Räta linjen, vilka bör bli föremål för särskild prioritering inför nästa infrastrukturplaneringsperiod. Östra förbifarten i ingår numera i regeringens närtidssatsning, vilket sträckorna VästjädraKvicksund och StingtorpetTärnsjöValbo/inte gör. Dessa projekt är i behov av snabb upprustning. De har även stor betydelse för miljön, då den nuvarande vägsträckningen på långa sträckor går på eller i omedelbar närhet av betydande vattentäkter och bl.a. är en reservvattentäkt för ca 1 miljon människor i regionen. Det är alltså inte endast ur trafiksäkerhets-, framkomlighets- eller effektivitetsaspekter som dessa projekt bör prioriteras. finns uppenbara brister i det nationella och regionala trafiksystemet i östra och den nationella stamvägen Räta linjen är en av de viktigaste länkarna för att skapa effektiva transportlösningar mellan olika delar av . är ett miljövänligt och trafiksäkert transportslag, som ger en unik chans att förena stark tillväxt och miljöhänsyn och minska utsläpp av klimatgaser. Det är hög tid att ta denna fråga på allvar. kan man se en renässans för godshantering på järnväg. Miljömässiga och tillväxtpolitiska skäl talar för att en sådan utveckling bör understödjas av samhället. Därför är det viktigt att har resurser för att möta de behov som uppkommer inom detta område. Med den starka tillväxten i Stockholms- och är det synnerligen angeläget med en väl utbyggd järnvägsinfrastruktur. Västra stambanan som ingår i den nordiska triangeln är hårt belastad av olika fordonstyper med varierande uppdrag. Godstransporterna ökar i betydelse och omfattning som kraven ökar på snabba godsförbindelser även . Här ska snabbtåg och regionaltåg med olika prestanda i fråga om hastighet och acceleration samsas med godståg. Därtill ökar persontrafiken påtagligt och nuvarande spårkapacitet räcker inte till för alla behov på framför allt sträckan KatrineholmStockholm. För Sörmlandskommuner utefter Västra stambanan är det viktigt att satsningen på förbättrade tågförbindelser med huvudstaden omfattar hela resan, d.v.s. både biljettsystem, fordon och funktionella bytespunkter. finns det behov av entimmestrafik till och från och halvtimmestrafik i rusningstid. Trafiken, som benämns Sörmlandspilen, är igång men bristen på spårkapacitet gör att den önskade standarden på trafikeringen inte kan uppnås. Det är därför viktigt att understryka behovet av större kapacitet såväl på stambanan som vid in- och utfarten till . Ett led i utvecklingen av Sörmlandspilen är funktionella och säkra bytespunkter mellan cykel/buss/bil och tåg på de orter som trafikeras. Därför är det angeläget att bangården i byggs om . Nuvarande utformning av plattformar och passager för fotgängare uppfyller inte dagens krav på säkerhet och tillgänglighet. Sedan byggdes har resandet ökat mycket kraftigt, vilket har inneburit nya möjligheter till utveckling och inflyttning för kommunerna längs banan. Det har vidgat arbetsmarknadsregionerna och bidragit till ökad tillväxt på ett miljövänligt sätt. finns det stora kapacitetsproblem på , vilket leder till att dess fulla potential inte kan utnyttjas. Detta leder till förseningar, svårigheter att anpassa avgångar med resandeströmmar och att restiderna är längre än nödvändigt. Ett dubbelspår på hela sträckan mellan och skulle öka kapaciteten avsevärt och leda till fortsatt tillväxt i regionen. Därför måste nu ges möjlighet att projektera och bygga detta dubbelspår. Ostlänken är en dubbelspårig järnväg som ska sträcka sig mellan och och blir därmed en naturlig koppling mellan starkaste utvecklingsregioner. är Ostlänken första etappen på Götalandsbanan och en del av den nordiska triangeln som ska koppla samman med övriga . prognoser visar att det kan förväntas en mycket kraftig trafikökning, där merparten av ökningen kan förklaras med överföring av trafik från väg och flyg. Byggandet av denna höghastighetsbana kommer att ge stora vinster för de resande, näringslivet och samhället i stort. Det är därför viktigt att projektet startas möjligt och att planer på tidigareläggning av projektet inte bromsas. En statlig utredning visar att planeringsarbetet kan påskyndas och att en tidigareläggning av byggandet är möjlig. Utgångspunkten är parallella planeringsprocesser både i stat och kommun, och mellan staten och de berörda kommunerna. Då skulle byggstarten kunna ske , d.v.s. än beräknat. Järnvägstrafiken mellan och , via Sala, , och , benämns Uven. Gjorda beräkningar pekar på att av landets tillväxt de kommande 1020 åren kommer att skapas i östra . I och med denna utveckling och när arbetsmarknadsregionerna växer, kan man förvänta sig att arbetspendlingen kommer att öka kraftigt åren framöver. I regionen finns också ett stort antal högskolor, och Uven ger möjlighet för studenterna att ta sig till och från dessa och till andra universitet och högskolor i landet. Uven är en viktig tvärbana som binder ihop , och Västra stambanan med anslutning till och Norra stambanan. Uven har därför en stor betydelse för resenärernas möjlighet att ta sig vidare till det nationella järnvägsnätet. Rikstrafiken har möjlighet att upphandla transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. har arbetspendling inte ingått i trafikunderlaget, vilket den enligt vår mening borde göra med tanke på de snabbt ökande och allt längre resorna som görs till och från arbetet. Finansiering från Rikstrafiken för Uventrafiken upphörde , trots att Uven uppfyller i princip de kriterier som Rikstrafiken ställt upp. Rikstrafiken har utrett frågan om fortsatt ekonomiskt stöd till Uventrafiken och konstaterar att för fortsatt stöd krävs att Rikstrafikens ansvar utvidgas till att även omfatta frekvent långväga pendling. Stödet till Uven skulle också kunna motiveras av dess betydelse som länk för långväga resor. Vi anser att det är av största vikt att Uventrafiken även i fortsättningen garanteras finansiering genom Rikstrafiken. Det tidigare godstrafikbolaget , som också har haft persontrafik, är statligt ägt och bedriver endast godstrafik. Gjorda studier visar att det finns goda förutsättningar för persontrafik på banan. Med entimmestrafik på TGOJ-banan mellan och kommer antalet regionala tågresor i att öka betydligt med tåg. Inte minst gäller det resor på fritid och besök, vilket innebär att persontrafiken på TGOJ-banan ökar den sociala kontakten mellan de olika traditionella trafikstråken i . TGOJ-banan bidrar till att forma till en nätstruktur. De regionala resorna på TGOJ-banan blir av samma storlek som på Västra stambanan. TGOJ-banan kan också kopplas till med direktansluten buss till station . Flygtrafiken är fortsatt mycket viktig för , dels för att förbättra tillgängligheten i ett land med stora avstånd, dels föra att koppla samman , medborgarna och näringslivet med en omvärld som vi blir alltmer beroende av. har flygets utveckling varit mycket turbulent och den tidigare expansionen har av flera skäl brutits. har utvecklats kraftigt och är en av landets största flygplatser. betydelse för , för och regionen kring flygplatsen har därmed ökat kraftigt och visar att det finns förutsättningar att utveckla en viktig kompletterande trafik på befintliga flygplatser. Eftersom flygplatsen inte är statligt ägd riskerar investeringar i infrastruktur kring att sättas åt sidan i samband med andra infrastrukturbeslut. Det är viktigt med ett systemtänkande i transportpolitiken, vilket innebär att utveckling på bör mötas upp med investeringar i vägar och järnvägsinvesteringar. För såväl Stockholms- som kommer även fortsättningsvis att vara central för att regionen ska kunna utvecklas i den hårda internationella konkurrensen. På finns dessutom kapacitetsutrymme för en relativt kraftig ökning av flyget. Däremot är det nödvändigt att staten har en långsiktig strategi när det gäller flygplatserna och flygtrafiken, inte minst i . I finns förutom och även flygplatser i , , och Kjula utanför . I närområdet kan även och nämnas. För flera av dessa flygplatser finns problem av olika slag, vilket också påtalas av som lämnade sitt förslag , som de har en mycket stor betydelse för den regionala utvecklingen och tillväxtmöjligheterna lokalt. Det kan gälla kommersiella problem som kan vara av mer kortsiktigt natur eller mer strategiska problem som kan röra den fysiska placeringen som då även påverkar utbyggnads- och utvecklingsmöjligheterna. Det är med andra ord nödvändigt att staten ger långsiktiga besked om vilken utveckling man ser för flyget i . Annars riskerar aktörerna att göra felsatsningar som skulle kunna undvikas med en statsmakt som är tydlig. Effektiva och miljövänliga godstransporter är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft och för att på ett bra sätt länka till den globala ekonomin och varuutbytet. Av miljöskäl bör en större andel av godstransporterna ske på järnväg eller till sjöss. I ett effektivt och miljövänligt transportsystem har landets hamnar därför en viktig roll att spela. Därför krävs en offensiv statlig hamnpolitik som gör det möjligt att skapa starka transport- och logistiknoder. Hamnarna måste kopplas samman med i första hand motorväg och järnväg men gärna också med flygtrafiken för att fungera på ett optimalt sätt och inte bli flaskhalsar i transportsystemet. Hamnen i bör ges en framträdande position i en statlig hamnpolitik. Att satsa på hamnen i ger en bra miljö- och transportekonomi. Den kan tillsammans med andra hamnar avlasta stora transportproblem som härrör från de begränsningar som finns i vägnätet och i skärgården. hamn har ett mycket centralt transportgeografiskt läge, vilket gör att man har goda möjligheter att ta del i den ökade handeln med och . Detta kan kopplas samman med närheten till de tre miljoner svenska konsumenter och tiotusentals företag som finns i östra . Kopplingen till andra transportslag är dessutom god för hamn. En satsning på hamn ger därför en bra miljö- och transportekonomi till rimliga investeringskostnader, inte minst i jämförelse med satsningar på andra platser. finns redan det mesta av infrastrukturen i /, och området har kapacitet för ökade godsströmmar även om en kraftig utveckling kommer att medföra vissa investeringsbehov vad gäller anslutande väginfrastruktur. Därför bör en offensiv statlig hamnpolitik innebära satsningar på . försörjer Stockholms- och med partihandel, omlastningscentral och andra ytkrävande verksamheter. Genom att utveckla ett logistikcentrum för lagring och miljömässigt riktiga transporter av gods utvecklas den traditionella järnvägsorten till en modern knutpunkt. bygger själv Katrineholmsterminalen, en kombiterminal och blivande torrhamn om sammanlagt . Kommunen utvecklar dessutom invid kombiterminalen och i ett med samägt bolag . Bolaget bygger och förvaltar lagerlokaler på en yta av i första skedet 16,5 ha. är medintressenter i utvecklingen av detta centrum. Betydelsen av att väg- och järnvägsinfrastrukturen byggs ut för att motsvara behoven hos nu framväxande moderna logistiklösningar kan inte nog betonas.