mot · GW02Fi16 · 2009-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:97 Åtgärder för jobb och omställning 4Uppsägningar i välfärden förvärrar kriser4 6Dags för offentliga investeringar6 7Utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik7 7.4Ett ungdomspaket för framtiden: ett gemensamt paket mellan Socialdemokraterna, och Vänsterpartiet10 7.4.3Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola10 7.5Rädda jobben rädda arbetslöshetsförsäkringen11 9Bygg bostäder 11 000 nya byggjobb!13 12Företagens behov av likviditet15 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ökade resurser till kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett investeringsstöd till kommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kreditfacilitet till kommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör göras en inventering av investeringsbehovet bland statliga myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ökade investeringar i utbildning så att människor ges möjlighet att förbättra sin kompetens i syfte att ska stå bättre rustat när konjunkturen vänder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att tidigarelägga ESF-projekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild utbildningssatsning för arbetslösa unga som saknar gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att antalet praktikplatser för unga ökar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen för ökad trygghet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildandet av en bostadsfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utformningen av ROT-avdraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildandet av en riskkapitalfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ökade investeringar i gröna jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ytterligare åtgärder för att komma till rätta med osäkerheten på kreditmarknaden och förhindra likviditetsproblem i framför allt mindre företag. begär att regeringen återkommer med förslag till ökad satsning på statligt stöd till vuxenutbildning i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag till ökad satsning på i enlighet med vad som anförs i motionen. Den globala krisen har slagit igenom även i : i verkligheten, om än inte i regeringens politiska perspektiv. Både och har trots sina statsfinansiella problem tagit fram kraftiga stimulanspaket. I EU diskuteras hur stimulanserna bäst kan samordnas men verkar agera för att minimera de politiska svaren på krisen. Detta blir närmast övertydligt i den proposition regeringen till slut presenterat. Efter av intensiv offentlig debatt, där regeringen inte medverkat mer än absolut nödvändigt, föreslås nu en tilläggsbudget med totalt 1,2miljarder kronor i nya förslag. Det motsvarar inte ens en tiondels procent av BNP. Låt oss ta tillfället i akt och för en gångs skull instämmande citera , en av de ekonomer som starkt bidrog till att de keynesianska tankegångarna trängdes undan i svensk debatt. Han skriver så här om regeringens inställning på : Mot den här bakgrunden vore det klokt om regeringen redan nu deklarerar att underskott i statsbudgeten i dagens läge i själva verket är en viktig komponent i en ansvarsfull finanspolitik. En sådan politik bör nämligen inte bara stabilisera statens finanser på lång sikt utan också stabilisera samhällsekonomin på kort sikt. Utan sådana deklarationer från regeringens sida kan allmänheten få ett intryck av att regeringen endast motvilligt accepterar de budgetunderskott som uppkommer under alla omständigheter. linje har varit att vi behöver göra betydligt större investeringar i välfärd och infrastruktur än och att de i huvudsak bör bekostas genom att ta bort de orättvisa skattesänkningar regeringen har infört. Vi har också sagt att i ett läge med hög arbetslöshet behövs en expansiv finanspolitik som syftar till att sysselsättningen stimuleras. Skillnaden mellan regeringens och förslag till sparande har varit liten , men den kan komma att bli större om regeringen fortsätter att hårdnackat vägra ställa in politiken på att motverka krisen. Det är nu vi har chansen att fatta beslut som på allvar kan motverka fallet i sysselsättningen. Regeringen måste börja lyssna på de uppmaningar som kommer från såväl fackföreningar som storföretag och från vänster- och högerekonomer: även behöver förändra den gamla, stelbenta normpolitiken. 4Uppsägningar i välfärden förvärrar kriser På det principiella planet verkar regeringen fullt på det klara med att direkta, offentliga jobb är det säkraste och mest kostnadseffektiva sättet att motverka krisen. Bland annat säger sig regeringen välja direkt jobbskapande snarare än breda efterfrågestimulerande åtgärder (s. 11). Att de föreslår mer pengar till underhåll av väg och järnväg är i konsekvens med det resonemanget (även om nivån är oerhört låg). Det är just i frågan om välfärdstjänsterna som regeringen plötsligt gör en annan bedömning: där gäller tydligen inte den logiken. Regeringen har fryst statsbidragen, och ser nu passivt på medan landsting och kommuner till följd av det säger upp folk. Inte ens när SKL:s ordförande () i en debattartikel skriver att [ö]kade resurser till kommuner och landsting är ett av de mest effektiva sätten att stabilisera den svenska ekonomin kommer någon reaktion. Inte heller det brev som ställts till finansministern från SKL verkar påverka, trots det tydliga budskap som finns i brevet daterat den 12december 2008: Enligt den ekonomirapport presenterade kommer hälften av landstingen tvingas minska sin verksamhet för att klara balanskravet . Uppskattningsvis ett 60-tal kommuner och hälften av landstingen beräknas [2008] få underskott och har således ett mycket besvärligt utgångsläge . Konsekvensen blir att regeringen med ena handen ger direktiv om att anställa fler byggnadsarbetare med anledning av krisen, medan den andra handen ger direktiv om att förvärra samma kris genom att säga upp lärare och undersköterskor. Vi har svårt att se någon annan logik bakom detta än den gamla, borgerliga ambitionen att rusta ned välfärdstjänsterna den linje som sade sig ha förpassat till historien i valrörelsen . Det är det ideologiska och politiska sammanhang regeringens passivitet inför den akuta situationen måste sättas in i. Dess vägran att ingripa beror inte på oförstånd, utan är en logisk konsekvens av den borgerliga politiska agendan. Stödet för gemensamt finansierad välfärd är starkt hos svenska folket alltför starkt för att borgerliga partier ska kunna vinna sympatier på att öppet tala om nedskärningar och privatiseringar. Men högerns politiska agenda att alltmer av social trygghet, vård och omsorg ska finansieras privat har inte förändrats, bara dess retorik. Bruttokostnaden för att undvika att 10000 färre blir sysselsatta i den offentliga tjänstesektorn 2009 såsom Arbetsförmedlingen räknar med 2009 är ca , om vi utgår från en medianlön på 290000 . Av de pengarna går ca 900 miljoner tillbaka till staten direkt i form av arbetsgivaravgifter. Om alla de som sägs upp får en genomsnittlig dagpenning i a-kassan på är det dessutom 1,8 miljarder i nya utgifter som staten inte behöver betala. Vi pratar därför om en nettokostnad på ca för att se till att 10000 människor i folknära jobb fortsätter att gå till sina skolor, sjukhus och äldreboenden även under krisen. Det finns knappast någon besparing som ger så stora negativa jobbeffekter per sparad krona som uppsägningar i välfärden. har lagt en rad förslag för att höja kvaliteten i välfärdssektorn. Bland annat skulle vårt förslag till jobbsatsning i kommuner och landsting finansiera 45000 nyanställningar . I det här sammanhanget ser vi en uppräkning av statsbidragen som det viktigaste kravet att lyfta fram. Regeringens frysning av statens ekonomiska stöd till kommuner och landsting är den omedelbara förklaringen till att de just nu förvärrar krisförloppet genom uppsägningar i välfärden. Vi budgeterade för en uppräkning av statsbidragen 2009 i vår motion angående budgetpropositionen , utifrån en uppskattad kostnadsökningstakt på 4,. Det är också avgörande att kommuner och landsting får en tydlig signal om att uppräkningen kommer att fortsätta kontinuerligt, så att det ges ordentliga planeringsförutsättningar. Ju längre krisförloppet går, desto mer faller också kommunernas prognostiserade skatteinkomster . För att det inte ska leda till uppsägningar behövs någon form av kompenserande, breda satsningar på kommunsektorn. En möjlighet är att göra en särskild höjning av de generella statsbidragen med anledning av krisen. Den jobbsatsning vi föreslagit i tidigare motioner skulle också kunna fylla en sådan roll, om reglerna för kommunernas användande av de medlen görs tillräckligt flexibla. Det är avgörande att regeringen återkommer till med förslag om ökade resurser till kommuner och landsting. Detta bör ge regeringen till känna. För är kvaliteten inom välfärdssektorn av fundamental betydelse. I vår höstbudgetmotion föreslog vi värdesäkrade statsbidrag 20092011, ett viktat statsbidrag för att öka lönerna i kvinnodominerade yrkesgrupper och ett särskilt sysselsättningsstöd till de kommuner som nyanställer. Sammantaget tillförde vi kommunsektorn en real nivåförstärkning av kommunernas resurser med , 17,6miljarder kronor och . I den här motionen väljer vi att hänvisa till de förslagen, men vi kommer att återkomma till frågan. Vi avser att återkomma med en ytterligare höjning av de generella statsbidragen i vår med anledning av regeringens vårproposition. politiska inriktning är att de generella statsbidragen ska värdesäkras, dvs. att kommunsektorn ska kompenseras för pris- och löneuppräkningar, oavsett konjunktur. Men självfallet är det desto viktigare i det nu rådande ekonomiska läget. Regeringen må se krisen som ett politiskt tillfälle att skära ner på välfärdstjänsterna vi ser den som en period där det är särskilt ekonomiskt betydelsefullt att tvärtom öka dem. I den rådande lågkonjunkturen krävs det insatser utöver det vanliga för att kommunsektorn inte ska bidra till att förvärra lågkonjunkturen. Det finns en risk att investeringar inte blir av eller skjuts , när de tvärtom skulle behöva tidigareläggas för att hålla i gång ekonomin och skapa arbetstillfällen. uppgick kommunernas och landstingens totala investeringsutgifter till . Förutom investeringar i byggnader, t.ex. skolor och sjukhus, investerar kommuner och landsting även i infrastrukturen för el, vatten, fjärrvärme, vägar och bostäder. föreslår att ett konjunkturellt investeringsstöd införs . Stödet skulle omfatta 8 miljarder som medfinansiering till kommunsektorn. Som mest bör stödet kunna uppgå till av investeringskostnaden, och det bör omfatta investeringar som tidigareläggs eller annars riskerar att bli uppskjutna. Vi menar att investeringsstödet särskilt ska gynna dels ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, dels miljö- och energieffektiviseringar. Det skulle underlätta för kommunsektorn att nå målet om enkelt avhjälpta hinder 2010, dvs. Det är svårt att veta hur mycket stödet skulle påverka investeringarna, men bygginvesteringar för skulle skapa i storleksordningen 9000 arbetstillfällen. I det här fallet handlar det dessutom om att undvika en risk för att kommunerna skjuter på sina investeringar när de ser skatteinkomsterna sjunka. Det skulle betyda att kommunerna förvärrar krisen genom ett procykliskt agerande. För att hindra det behövs ett tydligt incitament att snarare tidigarelägga byggprojekt, och det är därför vi föreslår det här tillfälliga investeringsstödet. Detta bör ge regeringen till känna. Förutom detta menar vi att regeringen ska undersöka möjligheterna att via Riksgälden ordna en kreditfacilitet för kommunsektorn. Utlåningen bör ske till statslåneränta. Det skulle avlasta banksektorn och även möjliggöra för de kommuner som nekas lån via bankerna att få sina behövliga krediter. Detta bör ge regeringen till känna. 6Dags för offentliga investeringar Förutom jobbsatsningen lade vi i vår budgetmotion fram en rad förslag på offentliga investeringar som borde tidigareläggas, både på grund av den vikande sysselsättningen och på grund av den samhällsekonomiska betydelsen av att de genomförs . De mest omfattande var satsningarna på bostadsbyggande och järnväg. Enligt regeringens prognos i propositionen kommer det finansiella sparandet i den offentliga sektorn att ligga på 1,av BNP . budgetmotion får 2009 innebar då ett sparande som låg ca 0,av BNP lägre än regeringens förslag. På grund av krisutvecklingen återkom vi med ytterligare förslag, som skulle ha minskat sparandet med ca 0,av BNP. En grov uppskattning skulle därför kunna vara att sparandet med dagens prognoser hade legat på 1,av BNP om budgetförslag hade genomförts i stället för regeringens. I dagens situation innebär det ett något större budgetunderskott. Exakt hur den nya makrobilden slår på vårt existerande budgetförslag är omöjligt att säga med mindre än att vi har ett helt nytt budgetförslag från regeringens sida att utgå ifrån. Rent statistiskt påverkas det finansiella sparandet i vår budgetmotion mer negativt till följd av det försämrade konjunkturläget jämfört med regeringens budgetproposition, bl.a. på grund av att vi har högre ersättningsnivåer i a-kassan än regeringen. Men med en mer dynamisk och verklighetstrogen analys påverkas det finansiella sparandet i vår budgetmotion mindre jämfört med regeringens budget. En rad faktorer bidrar till detta: vi har mer av direkta jobbsatsningar, inte minst i form av vårt riktade sysselsättningsstöd till kommunsektorn, vi har betydligt större offentliga investeringar i infrastruktur och bostäder, vi har starkare automatiska stabilisatorer i arbetslöshetsförsäkringen och de mest utsatta i samhället har det ekonomiskt bättre i och med att vår socialpolitik skiljer sig markant i jämförelse med regeringens. Sammantaget innebär detta att efterfrågan i ekonomin hålls uppe på ett bättre sätt i vårt budgetalternativ, vilket motverkar lågkonjunkturen. Då vi inte har någon möjlighet att göra några mer exakta beräkningar antar vi att den förändrade makroekonomiska bilden påverkar det finansiella sparandet i vårt budgetalternativ på samma sätt som regeringens budget. Den största stimulanseffekten av våra förslag kommer inte av det något större budgetunderskottet, utan av att vi tar bort skattesänkningar, som ger en mycket begränsad sysselsättningseffekt, och i stället använder pengarna till direkta anställningar och offentliga investeringar. Ytterligare en stimulanseffekt kommer som sagt av att vi omfördelar köpkraft från höginkomsttagare till låginkomsttagare och därmed höjer den andel av de totala inkomsterna som används till konsumtion. Regeringens förslag i den här propositionen om att göra en viss satsning på drift och underhåll av väg och järnväg är ett litet steg i den riktningen. Fortsätter krisen att fördjupas kanske även den sittande regeringen börjar förstå situationens allvar och ta fler steg åt samma håll. Vi föreslår att berörda myndigheter ges i uppdrag att inventera vilka investeringar som kan sättas i gång , eller som har kort start och planeringstid, och att regeringen återkommer med förslag på tidigareläggningar av de investeringarna. Detta bör ge regeringen till känna. 7Utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik Den borgerliga regeringen har genomfört stora nedskärningar i och omstruktureringar av arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen. Andelen arbetssökande som sysselsatts i utbildningar och andra program har minskat radikalt, och de krympande resurserna har koncentrerats till långtidsarbetslösa. Trots av god konjunktur och stigande sysselsättning har en stor grupp människor förblivit arbetslösa. Det handlar om ungdomar, personer med funktionshinder, invandrade och äldre med få år kvar till pension. Dessa grupper kommer att knuffas än längre bak i kön då konkurrensen hårdnar om varje ledigt jobb, och det finns gott om sökande som kommer direkt från ett annat jobb. Situationen förvärras ytterligare av att de nya, hårdare reglerna i sjukförsäkringen nu börjar få genomslag. Sjukskrivna som passerar tidsgränserna i den s.k. rehabiliteringskedjan kommer att skrivas in som arbetssökande, utan att Arbetsförmedlingen fått några särskilda resurser för att ge dem det stöd de behöver för att kunna hitta jobb. Mot bakgrund av de prognoser regeringen själv gör om arbetslöshetens utveckling under innevarande och kommande år är det häpnadsväckande att så lite extra resurser sätts in för att öka Arbetsförmedlingens kapacitet att erbjuda stöd och meningsfull sysselsättning till de arbetslösa. Det utökade förvaltningsanslaget på 300 miljoner är förstås både välkommet och nödvändigt, men långt ifrån tillräckligt. Vi beskriver i vår budgetmotion och i motion 2008/09:Fi9 Ytterligare åtgärder mot lågkonjunkturen de satsningar vi vill göra inom arbetsmarknadspolitiken. Förslagen omfattar en generellt större volym för aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser såsom arbetsmarknadsutbildningar och subventionerade anställningar, liksom särskilda riktade insatser för grupper med särskilt stora svårigheter att få jobb. Därtill en rad insatser som vi anser behövs för att möta den aktuella situationen med omfattande varsel och uppsägningar. Nedan beskriver vi de insatser utöver de generella satsningarna på aktiv arbetsmarknadspolitik som vi anser särskilt angelägna i rådande konjunkturläge. För att förhindra varsel och uppsägningar bör staten erbjuda ekonomiskt stöd till fortbildning av anställda i branscher med tillfälligt sviktande orderingång. I enlighet med vad har föreslagit bör de anställda som inte behövs i produktionen beviljas studieledighet och de lokala parterna komma överens om vilken typ av studier som är lämpliga. Efter genomgångna studier återgår de anställda till sitt jobb. Företaget finansierar utbildningen och staten står för ersättning till de studerande i enlighet med ersättningen från a-kassan. Eventuell ersättning utöver a-kassenivå är en förhandlingsfråga mellan parterna. Vi antar att utbildningarna har en genomsittlig längd och att 25000 personer omfattas i ett första skede. Det ger en utgift för staten på ca600 i utbildningsersättning. Vi ser också behov av att återinföra ett arbetsmarknadspolitiskt program där aktivitetsstöd kan erbjudas för ettåriga högskolestudier som är arbetsmarknadspolitiskt motiverade. Antalet platser i ett sådant program bör utgå ifrån vad som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Vidare vill vi understryka betydelsen av tidiga arbetsmarknadspolitiska insatser. Trots vikande konjunktur finns fortfarande bristyrken, och det måste åter bli möjligt att erbjuda yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar även till dem som varit inskrivna , om det ger ökade möjligheter att få ett jobb. Också unga under 25 måste kunna erbjudas sådana utbildningar i ett tidigt skede. Vi vill understryka att dessa insatser inte ska ta utrymme från insatserna för långtidsarbetslösa vilka, som sagt, nu riskerar att få ännu svårare att hitta jobb. Detta bör ge regeringen till känna. har att fördela medel för projekt som syftar dels till kompetensutveckling av anställda, dels till att öka möjligheterna att få jobb för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. gav besked att de EU-medel som till hälften finansierar projekten kan användas för att förhindra uppsägningar i krisdrabbade företag. Det är naturligtvis välkommet. har bett regeringen om att få använda en del av de medel som avsatts för att i någon mån möta varselhoten. Vi anser att regeringen bör bevilja en sådan tidigareläggning av redan budgeterade projekt i den mån anser att det är lämpligt och möjligt att genomföra. Detta bör ge regeringen till känna. Enligt Arbetsförmedlingens prognos kommer arbetslösheten framför allt att stiga bland ungdomar. Många unga kommer också att bli arbetslösa när deras visstidsanställningar inte förlängs. De unga som löper allra störst risk att bli långvarigt arbetslösa och som har särskilt svårt att hitta ett jobb är de som inte klarat gymnasiet. Arbetsförmedlingen understryker i sitt budgetunderlag för 20092011 det tydliga sambandet mellan utbildningsnivå och ställning på arbetsmarknaden. Enligt AF finns det 700 000 arbetsföra personer med enbart grundskoleutbildning, och var 157 000 (var femte) av dessa arbetslös. Tyvärr finns det en rad faktorer som talar för att de arbetslösa med kort utbildning kommer att öka. Mer än var femte elev lämnar utan slutbetyg, och bland utrikesfödda är andelen . Enligt beräknas 120000 ungdomar lämna gymnasieskolan 20082011 utan fullständiga betyg. Det finns således stora utbildningsbehov bland de ungdomskullar som kommer ut på arbetsmarknaden . föreslår ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program i form av en särskild utbildningssatsning för arbetslösa unga som saknar gymnasieutbildning. Målet är att deltagarna ska klara av sin gymnasieexamen. Utbildningen ska anvisas av Arbetsförmedlingen och genomföras inom ramen för komvux, och deltagarna ska vara berättigade till aktivitetsstöd . Vi menar att 4000 sådana utbildningsplatser borde inrättas . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vill även betona den ökade betydelsen av tidiga insatser när det gäller unga. Arbetsförmedlingen vill inte vänta 56 månader med att erbjuda insatser för långtidsarbetslösa ungdomar. Den vill kunna erbjuda praktik eller utbildning . Med anledning av utvecklingen på arbetsmarknaden bör regeringen ge Arbetsförmedlingen möjlighet att erbjuda ungdomar arbetsmarknadspolitiska åtgärder även i ett tidigt skede när det är motiverat. I och med att de unga arbetslösa beräknas bli fler, finns även ett ökat behov av praktikplatser. Regeringen bör därför ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tillsammans med kommuner, föreningsliv och andra lämpliga samarbetspartner öka antalet praktikplatser för unga. Det är inte rimligt att Arbetsförmedlingen, som , ska vänta innan praktikplatser kan anvisas. Om det är motiverat och lämpligt bör sådana anvisningar kunna ske i ett tidigt skede. Att förvisas till passivitet i en lågkonjunktur är den sämsta tänkbara starten på vuxenlivet. Detta bör ge regeringen till känna. 7.4Ett ungdomspaket för framtiden: ett gemensamt paket mellan Socialdemokraterna, och Enligt Kommuner och Landsting (SKL) finns det stora behov av nyrekryteringar i den offentliga sektorn , bl.a. på grund av pensionsavgångar. Rekryteringsbehovet är stort när det gäller t.ex. vårdbiträden och yrkeslärare men också när det gäller andra yrkesgrupper. Vi har ett gemensamt förslag om att av dessa ska riktas till traineeprogram i välfärden. Det räcker till ca 3000 traineeplatser. Många arbetslösa ungdomar har bristande utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Vi har tidigare lagt fram förslag om att bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Vi har ett gemensamt förslag om att investera i 3500 årsplatser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktas till unga ; avsätts för detta. 7.4.3Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola Trots att ungdomskullarna växer kraftigt har regeringen minskat antalet studieplatser på både komvux och högskola. Risken är betydande att vi nu står inför ett historiskt trendbrott: att andelen ungdomar som har möjlighet att gå vidare till högre studier kommer att minska.