mot · GX02Ub221 · 2009-09-28 00:00:00 — En översyn av historia tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av historia bör initieras syftande till en bred allmän debatt om och en akademisk fördjupning i svensk historia. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av historia ska ge tydliga bidrag till en utveckling av historieämnet i både grund- och gymnasieskolan. var en större statlig utredning om demokratin i . tog utredningen fram en stor mängd böcker och annat material i syfte att skapa underlag för den fortsatta dialogen om folkstyrets arbetsformer och arbetssätt. Flera böcker var forskarantologier med bred medverkan av akademiska forskare från olika discipliner och lärosäten. kom slutrapporten uthållig demokrati! Politik för folkstyret (SOU 2000:1). forskningsantologier och debattböcker finns också på folkbiblioteken som ett kunskaps- och diskussionsunderlag för allmänheten, ett demokratibibliotek. Det finns ett stort intresse för historia i och historien är också viktig för att vi ska kunna förstå och formulera vår nationella identitet. Det är , mer än någonsin, viktigt att få en bred debatt om vad och det svenska är och har varit. En bred, kritisk och problematiserande debatt om den svenska historien skulle också förhindra att den kidnappas av trångsynta och nationalistiska intressen med en felaktig och förljugen historieskrivning. En översyn som läggs upp på liknande sätt som demokratiutredningen skulle därför fylla en viktig funktion. Olika forskare och historiedebattörer skulle ges tillfälle att diskutera och analysera svensk historia ur olika aspekter. Genom böcker och seminarier kunde en bred debatt skapas och slutprodukten kunde bli någon form av historiebibliotek som skulle finnas på varje folk- och skolbibliotek. Översynen borde också ha i uppdrag att ge en kraftfull injektion till historieundervisningen i främst grund- och gymnasieskolan. Jag vill också peka på några ämnesområden och företeelser för att tydliggöra vad jag menar med en kritisk och problematiserande bild av den svenska historien. Först och främst bör givetvis kvinnornas och de etniska minoriteternas del i den svenska historien få en större belysning än dessa traditionellt har haft i svensk historieundervisning. Såväl enskilda kvinnors roll som kvinnornas roll som kollektiv i den politiska, kulturella, sociala och ekonomiska utvecklingen är svagt beskrivna och analyserade i traditionell svensk historia. Märkesåret gör det värt att påpeka att av svensk historia faktisk är en gemensam svensk-finsk historia. Frågan är också om inte historia bättre skulle förstås i ett nordiskt ljus eller i ljuset av makten över . utvecklades historien i Sverige-Norge-Danmark i stark interaktion länderna emellan och i interaktion med . Den så kallade nya tiden handlar mycket om mot med utvikningar runt (inte minst i ). Det tillhör också den svenska historieundervisningens märkligheter att den sällan beaktat att svenskarna i ett antal landskap inte blev en del av svensk historia förrän relativt sent. , , , , , , samt och socknar har alla en egen historia. I huvudsak var de knutna till och men de utgjorde också gränslandskap som var i hand eller halvt om halvt oberoende. I princip kan sägas ha varit mer svenskt än . , inte minst det inre , historia är också en suddig fläck. Norra ursprungsbefolkning, samerna, är frånvarande. I fråga om etniska och religiösa minoriteter kan även romer och judar nämnas. Den officiella svenska historien är också starkt präglad av tendensiösa ställningstaganden för och emot ledande historiska gestalter (inte minst de svenska kungarna) och negativa omdömen om andra stater. är den store riksgrundaren som frälser undan dansken och påven. Katolikerna och katolicismen har en påtaglig skurkroll genom och ursäktar svenska anfallskrig och härjningar i . framställs som ett historiskt hot ända från den förskräcklige, vilket motiverar svensk expansion och olika krigsföretag österut. Det är intressant hur bilden av ärkefienden i den svenska historien blir försonande medan den negativa bilden av kvarstår. Det finns också brister i den officiella historieskrivningen när det gäller del av den alleuropeiska historien. Från vikingatiden in i medeltiden var en del i en bredare nordeuropeisk historia med utgångspunkt i och . Från fram till var vi i högsta grad en europeisk aktör och fram till revolutionen var vi starkt knutna till och hade även goda kontakter med . Vi deltog också i globala ekonomiska företeelser som slavhandeln och handeln med Ostindien och . Avslutningsvis behöver också nutidshistorien genomlysas. Hur har migrationsströmmarna påverkat 1800-talets utvandring och 1900-talets invandring? Varför blev , trots statskyrka och starka väckelserörelser, ett av världens mest sekulära länder? Varför har kvinnofrigörelsen kommit längst i de nordiska länderna? Varför har hitintills förskonats från främlingsfientliga partier och rörelser, och har det något samband med att trettiotalsfascismen aldrig fick något fäste? Om vi i lär oss förstå oss själva och vårt land bättre utifrån olika aspekter på svensk historia så kommer det att främja en svenskhet som är baserad på mångfald och tolerans.