mot · GX02N429 · 2009-10-05 00:00:00 — Det högaktiva kärnkraftsavfall som produceras i måste hållas hermetiskt isolerat från människa och miljö i över 100 . Den metod som kärnavfallsbolaget vill använda för slutförvaring av kärnkraftsavfallet brukar benämns KBS-metoden. Enligt KBS-metoden ska det använda kärnkraftsbränslet inkapslas i koppar och sedan deponeras i tunnlar ner i berget, omgivna av bentonitlera. En alternativ metod, djupa borrhål, innebär istället att det använda kärnkraftsbränslet kapslas in och sedan deponeras i borrhål på mellan . Även här ska kapslarna omges av lera i borrhålet. Av Kasams rapport 2007:6 framgår tydligt att för att det ska vara möjligt att jämföra olika metoder för lagring av högaktivt kärnavfall måste metoderna utvärderas i grunden. För att möjliggöra relevanta jämförelser med KBS-3-metoden måste minst ett djupt borrhål, med en diameter motsvarande det som skulle bli aktuellt vid ett framtida avfallsförvar, borras på lämplig plats i för att det ska gå att få uppgifter kring hur avfallskapslarna skulle påverkas av bland annat vattengenomströmning, salthalt och kemiska förhållanden. bör ges i uppdrag att genomföra en sådan provborrning. Även undersökningar av andra alternativa metoder för kärnavfallslagring bör ges utvecklingsstöd. Anslag för detta ska tas ur kärnavfallsfonden. 5Sammanfattning av anslagsförändringar utg.omr. Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Stöd för installation av solvärme Informationsstöd för energieffektivisering i bostäder Nytt anslag: Solenergisatsning Nytt anslag: Energieffektivisering för flerbostadshus Nytt anslag: Riskkapitalsatsning på energiteknik Nytt anslag: Riktad offentlig upphandling Nytt anslag: Fastprissystem för förnybar el Nytt anslag: Sekretariat för biogasutveckling Nytt anslag: Konverteringsstöd för fjärr- och kraftvärmeverk Nytt anslag: Utvidgning av PFE-program Specifikation av anslag x Anslaget flyttas till nytt anslag Solenergisatsning Del av anslaget flyttas till nytt anslag Solenergisatsning Del av anslaget flyttas till nytt anslag Biogasutveckling föreslår kraftigt förstärkta satsningar för att stimulera en effektivare användning av energi och att påskynda utbyggnaden av förnybar energiproduktion. Den största satsningen sker på att öka andelen solenergi genom ett solenergiprogram. Vi kompenserar också för regeringens nedmontering av bidragen för vindkraft och konvertering från direktverkande el. För att skynda på teknikutvecklingen anslår vi medel för att stötta den offentliga sektorns teknikupphandling. Regeringens politik för småföretagande är inte tillräcklig. Det påstås att man satsar för ökat entreprenörskap genom att plocka bland olika anslag. Vidare föreslås nedsatta egenavgifter för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag . Nedsättningen blir högst per företag. politik är betydligt offensivare. Vi satsar på sänkta arbetsgivaravgifter för samtliga mindre arbetsgivare och för soloföretagare som gör sin första anställning, vi riktar pengar till nystart av näringsverksamhet och vi satsar medel för att stimulera personer med invandrarbakgrund att starta upp egen näringsverksamhet. 6.1.1Nedsatta arbetsgivaravgifter för småföretag För att underlätta för småföretag att växa föreslår vi en nedsättning av arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna för de minsta företagen. Vårt förslag innebär att arbetsgivaravgiften sätts ned på en maximal lönesumma av , vilket ger en maximal nedsättning för varje företag på ca . Genom denna konstruktion riktas sänkningen av arbetsgivaravgifterna specifikt till de mindre företagen som bäst behöver denna stimulans. Förslaget redovisas som en skatteutgift. 6.1.2Nedsatta arbetsgivaravgifter för soloföretagare som anställer Vi föreslår att soloföretagare får en nedsättning så att de endast betalar ålderspensionsavgiften på för den första anställda . För soloföretagaren innebär detta minskade kostnader för den första anställda med beräknat på en månadslön på . Detta är en viktig reform för att få fler företagare att våga låta sitt företag växa genom att sänka den tröskel det ofta utgör att anställa den första medarbetaren. Förslaget redovisas som en skatteutgift. 6.1.3Sänkt arbetsgivaravgift för små forskningsintensiva företag De flesta har infört skatteincitament för forsknings- och utvecklingskostnader som en offensiv åtgärd för att öka investeringarna i den kunskapsbaserade tillväxtindustrin. I saknar vi sådana incitament, vilket innebär att vi får svårt att konkurrera om internationella investeringar i kunskapsintensiva företag. Mot den bakgrunden anser att någon form av skatteincitament införs i och föreslår att regeringen ska arbeta fram förslag som finns på plats . Förslaget redovisas som en skatteutgift. vill underlätta att övergå från att vara anställd till att starta upp näringsverksamhet på heltid. Mot den bakgrunden föreslår vi ett nytt stöd, företagsvikariat, som riktas till dem som har anställning men som vill ta steget att starta upp ett nytt företag eller utveckla ett redan befintligt företag som de bedriver vid sidan om sin anställning. Stödet, som också riktas till anställda som vill höja sin kompetens genom studier, är utformat som en möjlighet till ledighet från sin anställning och max 12 månader med en ersättning motsvarande av ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen som en arbetslös går in och vikarierar under ledigheten. Förslaget har således jobbfokus och syftar till rörlighet och inträde på arbetsmarknaden. För att åstadkomma bäst träffsäkerhet och för att uppnå syftet, rörlighet och inträde på arbetsmarknaden, föreslås vidare att stödet ges till personer under förutsättningen att arbetsgivaren godkänt vikarien. Därutöver föreslås att arbetslösa ungdomar och långtidsarbetslösa ska prioriteras för vikariaten. Förslag till riksdagsbeslut redovisas under utgiftsområde 14. 6.1.5Riktade mikrokrediter för nystart av företag För människor med idéer som de vill omsätta i ett nytt företag är det ofta svårt att få ihop till det första startkapitalet. Den privata finansieringssektorn kräver hög säkerhet. Kvinnor och personer med invandrarbakgrund har ofta svårare att få lån än andra grupper. finns en möjlighet att söka så kallade mikrolån genom . Lånet är på . Vi menar att det statliga systemet för utgivning av mikrolån till den som vill utveckla sin företagsidé behöver utökas. Som ett led i en särskild satsning på personer med invandrarbakgrund bör staten öka sina medel till de redan befintliga systemen för förmedling av riskkapital. Mikrokrediterna bör administreras av som komplement till deras befintliga lån. Vi anslår 20102012 för denna satsning. Forsknings- och utvecklingsverksamhet har blivit allt mer komplex och är förknippad med såväl stora kostnader som risker. Det innebär att det kan vara svårt för mindre företag att satsa på FoU. Under den förra mandatperioden sjösatte , och programmet Forska och väx med syfte att stärka och stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Programmet har varit mycket framgångsrikt och vill därför utöka programmet med ytterligare 20102012. Det nya tillskottet på ska riktas specifikt mot forskning med miljörelevans inom mindre företag, till exempel för att ta fram ny miljö- och energiteknik. Eftersom ansökningarna till programmet Forska och väx var mer än tio gånger större än de anslagna medlen ger tillskottet en välbehövlig ökning av småföretagens forskningsmöjligheter. 6.1.7Permanenta det nationella entreprenörskapsprogrammet (tidigare ) fick i uppdrag av regeringen att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram. Målet med entreprenörskapsprogrammet är att öka andelen entreprenöriella individer i samhället och på lång sikt öka antalet företag. ser mycket positivt på det nationella entreprenörskapsprogrammet och de projekt som man utvecklar eller stöder, till exempel Komtek och Ung Företagsamhet. Programmet har varit mycket uppskattat och innehållit många kreativa och nyskapande arbetssätt som inspirerat unga runt om i samhället. Eftersom den borgerliga regeringen inte förlängde programmet så upphörde det . Visserligen ger regeringen ett uppdrag att arbeta mer med entreprenörskap, men man tillför inte medel utan pengarna tas från annan verksamhet. Det är också oklart vad egentligen tagit över. För att garantera att den positiva verksamheten fortsätter vill att entreprenörskapsprogrammet permanentas. tillförs för detta ändamål . bör verksamheten helt eller delvis överföras till . 6.1.8Regionala resurscentrum för kvinnor Kvinnor startar i betydligt lägre omfattning än män egna företag. Detta gör att många idéer och företagsmöjligheter aldrig förverkligas, vilket är negativt både för de enskilda kvinnorna och för samhället som helhet. finns 21 regionala resurscentrum för kvinnor som stödjer kvinnors entreprenörskap. De regionala centrumen samordnas av Nationellt resurscentrum för kvinnor (NRC), som stöds av . Vi vill öka verksamheten hos dessa resurscentrum för att stimulera kvinnor att starta företag och ge fler kvinnor möjlighet att få stöd, råd och hjälp av mer erfarna kvinnliga företagare inför sin företagsstart. anser att det är viktigt att dessa centrum arbetar med uppsökande verksamhet. Vi anslår därför extra 2010 följt av som överförs till NRC. Det är viktigt att vi skapar så bra förutsättningar för företagande som möjligt. Ett problem som många företagare pekar på är mängden av regleringar, som upplevs som ett hinder i företagandet. Det har till och med myntats ett begrepp för det hela, regelkrånglet. har uppskattat svenska företags kostnader för regelhantering till . Regeringen inrättade genom beslut ett rådgivande organ, , som ska bistå regeringen och myndigheterna i arbetet med regelförenklingar för företagen. har också jobbat med att granska ny lagstiftning ur ett regelförenklingsperspektiv. Hela granskningsarbetet syftar till att nå målet, att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler med . står bakom regeringens mål om 25 procents minskning. Men då inget talar för att målsättningen uppnås till 2010 är det viktigt att rådets arbete fortsätter med det aktuella målet och även fortsättningsvis med ett kontinuerligt arbete kring regelförenklingar i näringsverksamheter. Mot den bakgrunden föreslår att permanentas. 6.2.1Ökat stöd till sociala företag Det finns inte någon formellt vedertagen definition av socialt företagande i . Det finns heller ingen någon särskild lagstiftning eller något särskilt regelverk. En del av det sociala företagandet är den sektor som ofta benämns arbetsintegrerande socialt företagande. De är företag som driver näringsverksamheter och har som ändamål att integrera personer som har svårt att få jobb på arbetsmarknaden. Dessa företag återinvesterar som regel sina vinster i den egna verksamheten. 2008 fanns det 150 arbetsintegrerande sociala företag med sammanlagt cirka 45005000 verksamma. Medarbetarna i dessa sociala företag är ofta före detta kriminella, tidigare missbrukare, personer med funktionsnedsättning, långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa. Huvuddelen av de arbetsintegrerande sociala företagen är organiserade som kooperativ, vilket innebär att delaktighet och ansvar också ses som en utvecklingsfaktor. erbjuder man också möjlighet till långvarig anställning, rehabilitering samt inriktning mot utbildning och ökad arbetsförmåga. Med det skiljer sig det sociala företagandet gentemot andra aktörer inom den sociala sfären vilka i och för sig kan ha sociala mål med sin verksamhet. Dessa företag skiljer sig också från privata företag som säljer olika former av till exempel arbetsträning och rehabilitering liksom offentligt ägda verksamheter med samma inriktning. Det sociala företagandet passar inte in i de två dominerande sektorerna, den offentliga och den privata, de finns inom den tredje sektorn och är en del av den sociala ekonomin. startas cirka 500 nya kooperativa företag. Flertalet av dessa har sitt ursprung i offentlig sektor, och flera av dessa kooperativa företag kan helt eller delvis betraktas som tillhörande sektorn socialt företagande. Det kan handla om brukarägd äldreomsorg, sociala arbetskooperativ och hälso- och sjukvårdskooperativ. I övrigt finns det också verksamheter som bedrivs av idéburna organisationer som kan betraktas som socialt företagande. Men också hantverkare, revisorer och småföretagare sluter sig samman för att tillgodose sina gemensamma angelägenheter i kooperativ form. På landets 25 kooperativa utvecklingscentrum får nya kooperatörer råd och stöd. anser att den sociala ekonomin där kooperativ och socialt företagande ingår bör stödjas och anser att stödet till den sociala ekonomin som sker genom kan höjas med och med . Stödet bör kunna gå både till kooperativa utvecklingscentrum och till annan stödstruktur för att utveckla det sociala företagandet och kooperativa verksamhetsformer. Egenanställning innebär att man blir anställd i ett företag som fungerar som arbetsgivare man har kunder och uppdrag. Den egenanställde ansvarar själv för att arbeta in sin egen lön och utveckla verksamheten medan företaget sköter administration och ekonomihantering mot en avgift. Den egenanställdes form för verksamhet liknar på många sätt soloföretagarens. Många betraktar också sin egenanställning som ett första steg i målsättningen att starta egen näringsverksamhet. Men juridisk finns det numera ingen tvekan om att egenanställningen ska betraktas som anställning. Tyvärr finns det fortfarande regelverk som hindrar dem som vill bli egenanställda. Hur kollektivavtalen ska utformas är ett exempel som måste lösas så att avtal kan slutas mellan egenanställningsföretagen och fackföreningarna. Reglerna för a-kassan behöver förändras så att fler egenanställda, men också fler med traditionell anställningsform, kan vara kvar i trygghetssystemen. Myndigheternas kunskap om egenanställning behöver förbättras för att regelverk och praxis inte i onödan ska hindra egenanställda att verka. Vi vill ge i uppdrag att vara en samordnande myndighet för egenanställning. I detta uppdrag ingår bland annat informationsspridning, samordning av statliga insatser, bidrag för uppstart av egenanställningsföretag och utbildning av myndighetspersonal om egenanställning. För detta ändamål avsätter vi 2010, 2011 och 2012. antogs av de europeiska gröna partierna (EGP) inför valet till . I manifestet formuleras en övergripande grön strategi för ett solidariskt EU som kan garantera sina medborgare god livskvalitet som bygger på ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Enligt EGP och behöver vi en resursrevolution för att bryta den rådande utvecklingen med överexploatering och miljöförstöring. Om vi fortsätter att ödelägga våra ändliga naturresurser kommer vi att behöva två planeter för att upprätthålla vår livsstil. Det är inte bara ekonomiskt ohållbart, det utgör ett allvarligt hot mot vårt klimat, våra ekosystem och den biologiska mångfalden. Som tur är finns de flesta lösningarna redan till hands. handlar det om vilja och att inse att det inte finns utrymme för obeslutsamhet. Den ekonomiska avmattningen ger oss tillfälle att omdana våra system så att vi kan undvika en resurs- och klimatkris i dess mest extrema variant och trygga en god livskvalitet. Att bekämpa klimatförändringarna är en satsning som alla vinner på. En kombination av långtgående och bindande mål, incitament och offentliga investeringar i grön teknik och gröna tjänster kommer att bidra till att skapa flera miljoner gröna jobb i . anser att en behövs för att övervinna de kriser som vi nu möter i fråga om finanser, ekonomi, resurser, energi och klimat. Det innebär att på bred front investera i hållbara sektorer, att sätta livskvalitet i främsta rummet och att se till att det skapas nya gröna jobb i . har bedrivit en klimat- och jobbpolitik som inriktas på bland annat klimatsmarta investeringar i järnvägar, spårvägar och energieffektiviseringar i fastighets- och boendesektorn. Det handlar bland annat om storsatsningar på nya snabbjärnvägar, att bygga spårbunden kollektivtrafik i ett tiotal större städer samt ett omfattande stöd för att komma igång med en klimatsmart upprustning av miljonprogramsområdena i hela . Sammantaget betyder förslag inom dessa områden tiotusentals nya varaktiga jobb. Våra förslag utvecklas närmare under motioner på utgiftsområdena 21 och 22. Den svenska miljöteknikbranschen växer snabbt och har potential att bli en dominerande verksamhetsgren inom svenskt näringsliv. Många aktörer på området är små och har därför till exempel svårt att komma ut på en internationell marknad. vill stärka miljötekniksektorn genom att ett branschprogram för miljöteknik utvecklas. I branschprogrammet ska näringslivet och de fackliga organisationerna samarbeta med att ta fram strategier för hur miljöteknikbranschen kan utvecklas och stödjas för att få en mer framträdande ställning . I detta arbete är det viktigt att ha en bred inriktning på vilken teknik som ska stödjas, och fokus bör vara att rikta stödet mot de tekniker som har störst effekt i kampen mot klimatförändringarna. anslår därför för detta ändamål. Ökande medvetenhet om miljöproblemen och ökande konkurrens om råvaror kommer att ge avgörande konkurrensfördelar till företag som kan tillhandahålla sina produkter och tjänster med ett minimum av material- och energibehov och annan miljöbelastning. En pådrivande och framsynt miljöpolitik är i sig ett bra stöd till framtida affärs- och exportframgångar, men det krävs också morötter för att stimulera företagen samt bättre samverkan, samarbete och samordning av statens insatser inom miljöteknikområdet. miljöteknikråd (Swentec) har haft i uppdrag att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknik, miljöanpassade varor, tillverkningsprocesser och tjänster på den svenska och internationella marknaden. Swentec har lyckats väl med att stötta miljöteknikutvecklingen. har emellertid regeringen gjort en omfattande myndighetsomvandling som innebär att Swentec omvandlats till en tidsbegränsad delegation under . anser att tidsbegränsningen är olycklig och att delegationens arbete måste göras långsiktigt. Ett viktigt uppdrag för Swentec är att samordna och därmed effektivisera de insatser som görs av olika statliga institutioner. Det innebär att Swentec också måste ha vissa resurser för att samarbeta och samverka med andra aktörer, inklusive regionala aktörer. Därför tillförs till delegationen 2010, följt av 10 respektive 15miljoner kronor de nästföljande åren. har bedrivit ett framgångsrikt arbete med stöd till miljödriven näringslivsutveckling. Det är särskilt viktigt att stödja små och medelstora företag som har ambitioner att arbeta med miljödriven näringslivsutveckling. Regeringen har aviserat att denna aktivitet ska minskas och kanske avvecklas eller ersättas med något som är obekant. anser att verksamheten ska utvecklas och att kärnan i det arbete som pågått kan fortsätta i det nya . Vi föreslår därför att anslås till arbete inom med att främja miljödriven näringslivsutveckling. föreslår ett nytt anslag i transportforskningen. Vi menar att framtidsbranscher som spårvagnsproduktion, utveckling av smarta omlastningscentraler och energieffektiva sjötransporter måste få möjlighet att utvecklas. Genom att satsa på framtidens logistik- och infrastrukturlösningar skapar vi utrymme för nya växande näringar som både skapar jobb och bidrar till en hållbar utveckling. I verkar fyra av världens största företag inom kollektivtrafikbranschen, och tre av dessa har tillverkning i landet. Strategiska och snabba satsningar på den svenska kollektivtrafiken kan skapa ett klimatsmartare och nya arbetstillfällen på kort sikt. ges en redan livskraftig industrisektor möjlighet att utveckla nya produkter, öka sin kompetens och därmed också öka den svenska konkurrenskraften internationellt. Satsningen som fullt utbyggd omfattar delas upp i tre separata forskningsprogram, ett med fokus på fordonsutveckling i kollektivtrafiken, ett om infrastruktur med fokus på spår och intermodala transportlösningar och ett tredje med fokus på miljösmarta sjötransporter. En viktig del i programmen blir även att genomföra demonstrationsprojekt, för att underlätta att förverkliga smarta idéer mer än på ritbordet. stannar många projekt på idéstadiet då medel för demonstrationsprojekt ofta saknas. Staten kan bli den länk som får utvecklade idéer att bli kommersiellt gångbara. Samtliga program handhas av som huvudpart, med uppgift att knyta andra berörda aktörer som branscher, organisationer och myndigheter till sig. Det nya anslaget trappas upp för att nå 2012. föreslår att det anslås 2010, 2011 och 2012. Enligt UNWTO, , kommer den globala turismen att växa med till 2020 och i . Vi vill att ska ligga i framkant. Turismen ska växa snabbare här än i resten av , vi ska locka till oss en större andel av de nya globala turisterna och turismen ska växa på ett hållbart sätt. Internationella evenemang är exempelvis ett mycket intressant segment, där har stor tillväxtpotential. Vi anser att staten, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ska ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Att gemensamt arbeta för att stärka en positiv bild av skapar både jobb och intäkter. Följande prioriteringar är viktiga för att besöksnäringen ska kunna växa: Den svenska besöksnäringen bör bli ledande i att erbjuda klimatsmarta alternativ till sina gäster. En medveten politik för grön infrastruktur, tillgång till stränder och skogar med varierat djurliv, i kombination med profilering och genomtänkta erbjudanden, kommer att öka turismen och bidra till bilden av som ett grönt land. Vi föreslår därför att , 2010, 2011 och 2012, anslås till arbete inom besöksnäringen. 6.5Satsa på regionala kulturcentrum Vi anser att regionala kulturcentrum ska byggas upp som en viktig del av en rikstäckande kulturinfrastruktur. Kulturcentrumen blir en mötesplats för professionella utbyten en plats där kulturutövare kan träffa varandra, men också där de kan träffa företrädare för det traditionella näringslivet, forskare eller företrädare för civilsamhället. Utöver detta bör kontakten vara stor med andra delar av de offentliga institutionerna som sjukhus, skolor och förskolor. Kulturcentrumen blir en gemensam arena för kunskapsutbyte och potentiella samarbeten. Genom att olika personer med vissa gemensamma intressen men olika kunskaper och arbetsfält träffas ges större möjligheter för att innovativa projekt inte bara genomförs utan också blir framgångsrika. Om det finns tidigare regional kompetens och erfarenhet bör kulturcentrumen byggas upp kring dessa. De nationella resurscentrum som finns bör bli en del av detta system. För att samla spetskompetens kan olika regionala centrum byggas upp kring olika tematiska kulturområden; i så fall bör olika regionala centrum samarbeta med varandra för att också få bredd i verksamheten. Vi föreslår att kulturcentrumen finansieras genom satsningen på kultur och näringsliv inom ramen, för anslag 1:5 Näringslivsutveckling m.m. kom regeringens senaste utredning i fråga om kvinnors representation i bolagsstyrelser (SOU 2006:11). Enligt utredningen fanns det kvinnor 2001, och motsvarande siffra var . Utredaren konstaterade att den starkaste rekryteringen av kvinnor skedde och därefter har den minskat återigen. Enligt utredaren finns det heller inga juridiska hinder för att genomföra en kvotering av kvinnor till bolagsstyrelser. Bolagen, dess ledningar och valberedningar har haft på sig att genom egna initiativ förändra sammansättningen i styrelserna. Men inget har hänt, och trots att det finns en starkt uttalad opinion för att fler kvinnor ska ta plats i styrelserna så negligeras det av maktens män i bolagen. De verkar helt enkelt strunta i att det finns stort politiskt stöd för jämställd representation i bolagsstyrelserna. Kvotering är ett instrument som används när alla andra medel är uttömda. anser att då inte bolagen själva tar sitt ansvar måste lagstiftaren ta sitt ansvar.