ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02T504 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en strategi bör utarbetas för att minska saltanvändningen på vägarna i områden med vinterväglag. har upprepade gånger understrukit vikten av att saltanvändningen vid halkbekämpning minskas och att effektiva åtgärder vidtas. Någon utveckling i denna riktning har trots detta inte skett via t.ex. . Under har bekämpat is på stora vägar i norra med kemiskt preparat, salt, istället för som man gjort tidigare, bekämpat is med hjälp av väghyvlar. Många bilister är upprörda över det sätt som saltet använts, man har till och med använt salt för att smälta snö. Med kunskap om vad det innebär att köra på snö och is samt bilar utrustade med bra däckutrustning finns inget behov av den stora saltanvändningen som används på våra stora vägar. Saltets nackdelar är främst följande: Miljö; okontrollerad spridning av klorider i naturen. Korrosionsproblem; saltet gör att vår fordonspark utsätts för stora korrosionsangrepp. Halkbekämpning; i vissa fall medför saltet försämrad friktion. Saltet lockar upp vilda djur på vägen. Mekanisk bekämpning av is är helt klart motiverad i jämförelse med kemisk bekämpning. Dessutom är all onödig spridning av salt av ondo, eftersom det finns förutsättningar att klorider kan ansamlas i träd och annan växtlighet som sedan bränns och kan ge upphov till dioxinbildning. En förutsättning för att dioxiner skall kunna bildas är att klorid finns tillgängligt. En annan indirekt miljöpåverkan är den ökande användningen av lösningsmedel för att rengöra fordonen och vindrutor. Det är märkligt att om man exempelvis deponerar avfall så tillåts endast att en viss mängd klorid lakas ut från avfallet, men man kan sprida salt (klorider) på vägen eller marken utan några som helst krav på miljön. En deponi skall dessutom vara försedd med bottentätning och sluttäckning. Kemisk korrosion uppstår vid saltning. Beräkningar finns gjorda för kostnaderna som bilisterna får ta i ökad korrosion. Det rör sig om i ökade kapitalkostnader. Vid övergång mellan saltad och icke saltad vägbana uppstår stora problem med nedsatt däckfriktion, pga beläggning på däcken. Den tunga trafiken använder olika typer av lösningsmedel för att ta bort denna beläggning, och som direkt kommer ut i vattenrecepienten. Vi anser att en strategi för att minska saltanvändningen efter vägarna i områden med vinterväglag bör utarbetas som en övergång sker till mekanisk bekämpning med väghyvlar i kombination med spridning av sand och sandningsgrus.
mot · GX02T506 · 2009-10-02 00:00:00 — Besiktning av svenskregistrerade bilar utomlands tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta besiktning av svenskregistrerade bilar utomlands. Med en glädjande utveckling mot större rörlighet för varor och tjänster är vi fler och fler svenskar som arbetar eller av annan anledning spenderar utomlands. Om man tar sin bil med sig, är det dock fortfarande nödvändigt att köra till för besiktning. För att besiktningen ska godkännas och gälla i ska den utföras enligt svensk kontrollplan och av besiktningstekniker. har erbjudit svenskregistrerade bilar besiktning i . I ett samarbete med spanska besiktningsföretagen har hyrt deras lokaler för att kunna göra kontrollbesiktningar på plats. besiktade i och året därpå i . Nästkommande år tog man beslut om att dela upp det på båda dessa orter. Intresset har varit stort, 2006 var alla tider fulltecknade och sammanlagt kontrollbesiktades 308 fordon, vilket är en ökning jämfört med . För dem som inte fick någon tid för besiktning finns dock inget val annat än att köra bilen till . Att slippa köra sin bil till för besiktning bör vara en självklarhet, inte minst av miljöskäl. Vi bör därför se över möjligheterna att bidra till ökade samarbeten med utländska besiktningsföretag.
mot · GX02T507 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ta fram ett utbildningskoncept för utryckningskörning och om lämpligheten hos Trafikcenter i Kumla för att ta fram en sådan utbildning. Den pågående studien och krascher med polisfordon i från enheten för kirurgi vid har visar att fler än 1?800 poliser skadats i trafikolyckor . Studien tar avstamp i försäkringsbolags uppgifter och den pekar på att många av olyckorna inträffar i stora städer och att det i ett flertal av fallen är föraren av polisbilen som är vållande. Vissa forskare menar att polisens körande har blivit en säkerhetsrisk. Polisen själv bekräftar att s.k. utryckningskörningar är en av de största säkerhetsrisker en polis utsätts för. Polisen avgör själv när det är befogat att köra med blåljus och kan behöva rycka ut även utan sirener. Vid en krock gäller dock samma regler som för privatpersoner och inga undantag finns för utryckningsfordon. För att öka trafiksäkerheten behövs det ett strukturerat utbildningskoncept för alla myndigheter som behöver uttryckningskörning, dvs. de s.k. blåljusmyndigheterna. Trafikcenter i Kumla är norra största anläggning för trafikutbildning. Verksamheten utbildar förare i säkrare, miljövänligare och mer ekonomisk körning, och når såväl yrkesförare som privatbilister. Man erbjuder körning på alla underlag, manöverplan för alla typer av fordon och har dessutom en modern anläggning med en säkerhetshall för utbildning. Med den samlade erfarenhet som finns hos Trafikcenter i Kumla vore det en stor fördel om ansvaret för framtagande av ett utbildningskoncept kunde läggas där. Då skulle ytterligare investeringar kunna göras för att befästa Trafikcenter som norra största och bästa anläggning för specialiserad högkvalitativ trafikutbildning, något som inte minst gagnar säkerhet på våra vägar under blåljusmyndigheternas tjänsteutövning.
mot · GX02T508 · 2009-10-05 00:00:00 — Miljövänliga transporter inom posten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av miljövänliga transporter inom posten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förse Postens områdesterminaler med spår. Posten AB:s nuvarande distributionsorganisation utgår från ett fåtal sorteringsterminaler för såväl brev- som paketsortering. Denna organisation förutsätter omfattande vägtransporter både från inlämningsplatsen till sorteringen och ut till adressaterna. Dessa transporter genererar utsläpp av växthusgaser som påverkar vårt klimat. Genom ägardirektiv till Posten borde det framgå att transportsträckan för såväl brev som paket skall vara minsta möjliga. Det borde även framgå att postens alla transporter i största möjliga utsträckning skall ske på det minst miljöpåverkande sättet. Därför bör Postens områdesterminaler inklusive terminalen vid förses med spår.
mot · GX02T514 · 2009-10-05 00:00:00 — Det statliga driftsstödet till icke-statliga flygplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det statliga driftsstödet till icke-statliga flygplatser. Det statliga driftsbidraget har utan tvekan på ett effektivt sätt medverkat till att säkerställa ett flygplatssystem i hela landet. Huvuddelen av de icke-statliga flygplatserna ägs och drivs av kommuner med svagt befolkningsunderlag. Utan det statliga driftsbidraget skulle flertalet av dessa flygplatser inte ha möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Detta skulle också innebära att landets förhållandevis goda täckning av flygplatser kraftigt skulle försämras. Staten bör ta ett betydande ansvar för att säkerställa infrastrukturen på de kommunala flygplatserna. Men statens ekonomiska ansvar skall inte utgöra en total finansiering; även fortsättningsvis skall rörelseintäkter vara den huvudsakliga finansieringen för flygplatserna. Stödet bör vara utformat så att de kommunala incitamenten att utveckla flygplatserna består. Driftsbidraget är viktigt för att vi skall kunna säkerställa en god tillgänglighet och goda utvecklingsmöjligheter för regioner i hela landet. Det är viktigt att vi kan erbjuda väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med god servicenivå i alla delar av landet. i (s)
mot · GX02T515 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hamnar för Vänersjöfarten. som avgav sitt betänkande försökte identifiera hamnar av särskilt strategisk betydelse för det svenska godstransportsystemet och föreslå vilka hamnar som ska ges prioritet i förhållande till övriga när det gäller statligt finansierad infrastruktur. I prioriteringsarbetet skulle hela beaktas. Det är anmärkningsvärt att man inte har pekat ut någon insjöhamn. Vår största insjö, , har flera stora godshamnar som gör Vänersjöfarten till en viktig transportled, och som med särskilda satsningar skulle betyda mycket för regionen och för . Även om inte fyller kraven på att vara en strategisk hamn menar för i sitt remissvar på utredningen att för de industrier som använder Vänerhamnarna och för sina godstransporter är strategisk. Dessutom avlastar godstrafiken på vägsystemet, och medverkar på så sätt till ett mer hållbart transportsystem. är också ett bra exempel på framåtsyftande samarbete för en rationell och kostnadseffektiv struktur. Sjöfarten är en viktig resurs för näringslivet runt . som transporteras på sjön medverkar till att kraftigt avlasta väg- och järnvägsnätet i regionerna runt och bidrar till en bättre miljö. Om den mängd gods som fraktas på sjön istället skulle fraktas på landsväg, skulle det innebära att lastbilstrafiken skulle behöva öka med 250500 lastbilar . Sjöfart tillhör också de mest energieffektiva transportformerna och har liten negativ påverkan på omgivningen när det gäller till exempel buller och trängsel. Vattnet finns på plats och är på så sätt en unik del av infrastrukturen. Det finns stor kapacitet i vattenleden och i hamnar att utnyttja, och marginalkostnaderna för ytterligare fartyg är mycket låga. Ökad konkurrens från tåg- och lastbilstrafik samt strukturförändringar har gjort att godstrafiken minskat kraftigt för sjöfarten. Som tidigare nämnts har sjöfarten på en viktig och ibland avgörande betydelse för många företag i regionen. Inom EU satsas det på de inre vattenvägarna. Inlandssjöfarten anses ha den lägsta samhällsekonomiska kostnaden. Detta tar sig uttryck bland annat i att de fartyg som trafikerar och kanaler inte betalar någon farledsavgift. , , och borde ses som en del i detta europeiska transportsystem. En tidigare utredning om Vänersjöfartens framtid föreslog bland annat att staten ska bidra till en ökad konkurrenskraft för sjöfarten på genom att sänka lotsavgifterna. Vänersjöfarten bör vidare klassas som inlandsvattenväg, och inte som kustsjöfart, vilket möjliggör att EU-medel kan användas för investeringar. Det är också viktigt att underhålls på ett sådant sätt att transporterna till och från underlättas. Det är av stor vikt att åtgärder vidtas snabbt för att öka sjöfartens lönsamhet på innan det är . Vi utgår från att regeringen följer frågan och beaktar de synpunkter som här läggs fram för att ge de hamnar som är nödvändiga för Vänersjöfarten status som strategiska hamnar samt i övrigt vad som i motionen anförs för att stärka konkurrenskraften hos Vänersjöfarten. i (c)
mot · GX02T516 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur befintliga körkortsinnehavare och återförsäljare av fordon kan uppmuntras till vidare utbildning inom ecodriving. Ecodriving innebär att köra sparsamt och ekonomiskt på ett sätt som tar hänsyn till miljön och minskar fordonsslitaget. Om fler personer lär sig köra ekonomiskt kommer det att positivt påverka såväl trafikanterna som samhället i form av mindre utsläpp, minskat fordonsslitage och i förlängningen också en säkrare trafikmiljö till följd av lugnare trafiktempo. ställs det krav på kunskaper om sparsam körning i trafikutbildningen och proven för samtliga körkortsbehörigheter. Även personer som redan har körkort kan få ökade kunskaper om sparsam körning. Regeringen har redan föreslagit att kunskaper om sparsam körning införs som ett krav i EU:s körkortsdirektiv, vad gäller både utbildning och prov. finns det en handfull biltillverkare som erbjuder sina kunder kostnadsfri utbildning i ecodriving vid köp av deras fordon. Bland dessa kan nämnas som utbildat drygt var tredje bilköpare i ekonomisk bilkörning. Att stimulera vidare utbildningar av privatpersoner, yrkesförare och fordonsförsäljare har många fördelar. Det finns dessutom en stor potential i att utbilda alla de förare som tagit sina körkort innan ecodriving blev ett naturligt inslag i förarutbildningen. Då det handlar om att ändra på invanda beteenden är det i sammanhanget därför mer tilltalande att stimulera med morötter än ytterligare reglementen. För detta är flera olika incitament möjliga vad gäller såväl de enskilda förarna som fordonstillverkarna.
mot · GX02T517 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga dubbelspår mellan och . Det är stor kapacitetsbrist på Västra stambanan in mot . En anledning till problemet är svårigheterna att hitta lämplig dragning genom så att inte bullret och andra olägenheter ökar för kommuninvånarna. Problemet med kapacitetsbristen är akut, då det ofta är anledningen till stora förseningar. För att öka flexibiliteten och höja kapaciteten på järnvägssystemet mot och mot hamn bör man omgående bygga dubbelspår HerrljungaVänersborgÖxneredUddevalla. Den socialdemokratiska regeringen såg till genom Trollhättepaketet att det nu byggs dubbelspår mellan och . Framkomligheten har också förbättrats på sträckan UddevallaGöteborg. Bygger man dubbelspår mellan och kan man till exempel köra X 2000 från till , , , mot . Utbyggnad till dubbelspår skulle öka kapaciteten och flexibiliteten för järnvägssystemet i . Utbyggnaden av järnvägen skulle också gynna utbyggnaden av hamnen i samt vara till fördel för och hamnar.
mot · GX02T518 · 2009-10-02 00:00:00 — Mindre båtar och kanotisters synlighet på sjöar och hav tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre båtars och kanotisters synlighet på sjöar och hav. är det livlig båttrafik på våra sjöar och efter kusterna. Tusentals båtägare åker motorbåt, seglar, ror eller paddlar på våra vattendrag och samsas om utrymmet med större fartyg. Mindre roddbåtar och kanoter syns dåligt på vattnet. De är ofta målade i mörk färg och de saknar lanternor, reflexer eller något annat som talar om var de finns. För snabbgående båtar är det därför nästan omöjligt att upptäcka småbåtar , framför allt i skymning. Risken för olyckor är därför stor. Därför borde det vara obligatoriskt för alla som rör sig på vatten att använda flytväst. Flytväst räddar liv när man har hamnat i vatten, men de skulle också kunna varna den snabbgående trafiken för mindre båtar och kanotister i farleden. Flytvästar måste ha en sådan färg eller vara försedda med reflexer så att de är väl synliga på sjön. Det är viktigt inte bara för synligheten, utan också för räddningsarbetet.
mot · GX02T519 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för utbyggd infrastruktur i . Stora investeringar har gjorts i vägar och järnvägar i . Men fortfarande behöver infrastrukturen förbättras mycket och det är angeläget att det sker möjligt. Därför är det av största vikt att påskynda utbyggnaden av vägar och järnvägar i . En upprustning och utbyggnad av vägnätet är nödvändig för att klara trafiksäkerheten och öka framkomligheten för person- och godstrafiken. Vi socialdemokrater anser att de mest avgörande satsningarna är en utbyggnad av , , att få till stånd Partihallsförbindelsen och en ny älvförbindelse i samt att fullfölja de beslutade investeringarna i och E6. behöver ett modernt och effektivt järnvägs- och vägsystem som klarar pendling, långväga persontrafik och godstrafik. Därför är en fortsatt utveckling av Västlänken, Götalandsbanan och Västra stambanan samt och Kinnekullebanan avgörande för både tillväxt och miljö. har infrastrukturen i varit mycket belastad. Trafiken har ökat och ökningen beräknas fortsätta . finns det i fem alternativ för att komma under eller över med motordrivet fordon med fler än två hjul: , , Tingstadstunneln, och . Bron i finns också i , men den är inget fullgott alternativ. Vid Tingstadstunneln har trafiken i högtrafik kollapsat. Tunneln är underdimensionerad redan för dagens trafik, för att inte tala om morgondagens. Därför behövs det en ny älvförbindelse. I kommande infrastrukturplaner är det därför angeläget att största industristad prioriteras. Det är nödvändigt att planerna realiseras, både från näringspolitisk synpunkt och från miljösynpunkt. Det är viktigt såväl för det göteborgska, västsvenska som för det svenska näringslivet att trafiken fungerar i och runt . Köerna innebär en oerhörd miljöpåfrestning, och föroreningarna mångdubblas jämfört med om trafiken flyter i ett jämnt tempo. Dessutom kostar förseningarna näringslivet stora summor . Regeringen föreslog i sin budgetproposition vissa närtidssatsningar i . Det handlar om väg E45, E6 till hamn, projektering av älvförbindelsen samt förstärkning av drift och underhåll i järnvägar. Detta är en bra början, och det är viktigt att arbetena nu kommer i gång. Lika viktigt är det att trafikverkens resurser förstärks så att en genomgripande och nödvändig upprustning av trafiksystemet i hela kan göras. i (s)
mot · GX02T520 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för upprustning av norra del, sträckan NorrnylandSollefteåLångsele. I 2008:12 presenteras arbetsplanen för sträckning och utbyggnadsetapper. Av skissen över banans ursprungliga sträckning framgår att den börjar i och slutar i . Av arbetsplanen framgår dock ingenting om upprustningen av sträckan NorrnylandSollefteåLångsele. Med hänsyn till de utökade gods- och persontransporter som kommer att ske på dessa bandelar är det mycket angeläget att även bansträckan upp till SollefteåLångsele blir föremål för upprustning. Detta är mycket angeläget ur flera aspekter, dels därför att sammanbindning av och ÅdalsbananNorra stambanan kan innebära flera valmöjligheter för gods- och persontrafiken, dels för att bättre möjligheter skapas för att använda virkestransporter hela sträckan av dalgångar/HotingLångseleKramforsSundsvall. Den här föreslagna lösningen skulle från miljösynpunkt innebära stora fördelar. Bland annat handlar det om minskade avgasutsläpp i området, minskat slitage på vägarna samt minskade risker för svåra olyckor där stora lastbilar och bussar ofta är inblandade.
mot · GX02T521 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regional och medfinansiering. Medfinansiering av infrastruktur där skattemedel tas från kommuner och landsting ökar med regeringens goda minne. Detta är en olycklig utveckling då resurserna istället bör gå till verksamheter och uppgifter som ligger inom ramen för kommuners och landstings respektive uppdrag. Att på detta sätt övervältra ett statligt åtagande som infrastruktur är både orimligt och icke önskvärt. Mindre statliga resurser och ökad regional och medfinansiering av infrastruktur är ingen lösning för att möta de behov som finns över , som är ett till ytan stort men glest befolkat land.
mot · GX02T526 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla järnvägsnätet i de sydvästra delarna av . trafikeras av fler än 1,8 miljoner passagerare. Inget tyder på att antalet passagerare kommer att minska , utan snarare öka. expanderar, delvis till följd av den fasta broförbindelsen mellan och . Men samarbetet inom regionen skulle kunna utvecklas ytterligare om kommunikationerna mellan regionens två stora flygplatser utvecklades ytterligare. En åtgärd för förbättrad kommunikation vore att bygga ut den redan befintliga järnvägslinjen till att också omfatta sträckan och . I banhållningsplan finns sträckan redovisad men är inte prioriterad. Om järnvägsnätet i den sydvästra delen av byggs ut till att också inkludera sträckan SturupKastrup, med sträckning förbi närliggande samhälle, kan miljövinsten bli stor som en minskning av den negativa verkan som trafiken till och från flygplatsen har på omgivningen kan ske. För att uppnå maximal effekt av en utbyggd tågförbindelse bör därför befintliga planer om en bansträckning mellan och revideras, aktualiseras och prioriteras. På så sätt optimeras kommunikationen inom med beaktande av både miljö, klimat och utsläpp.
mot · GX02T528 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta fram en nationell strategi för IT och miljö. Klimathotet det vill säga de pågående klimatförändringarna till följd av framför allt den industrialiserade världens utsläpp av växthusgaser är vår tids största globala utmaning. Utsläppen av växthusgaser måste minskas radikalt genom ökad användning av förnybara bränslen och energi, användning av ny teknik och inte minst energieffektivisering. har användningen av datorer och datoriserad elektronik ökat dramatiskt. Internet har blivit en betydande och omistlig informationskälla, och utvecklingen av nya sociala medier har blivit en viktig kommunikationskälla. Den snabba utvecklingen av denna elektronikbransch medför emellertid såväl miljö- och klimatproblem som, genom dess strålning, hälsoproblem. IT- och telekomföretagens rapport för tillväxt och välfärd en uppdaterad IT-politik betonar att IT-stödda åtgärder kan hjälpa till att minska klimathotet samt ge positiva effekter inom hälsoområdet. Rapporten slår fast att IT-användning bidrar till en högre energiförbrukning via ökat antal datorer och servrar etcetera. Sammantaget beräknas IT-produkterna själva, från tillverkning till skrotning, stå för av världens energiförbrukning. Användningen av råvaror, energi och arbetskraft kan på ett flertal sätt effektiviseras. Processer kan kontrolleras och styras med IT:s hjälp, så att negativ miljöpåverkan kan reduceras eller helt elimineras. Miljöövervakningssystem är komplexa och kräver avancerat IT-stöd, som skulle kunna bli en viktig exportvara. Någon nationell strategi för IT och miljö har, trots mängden av förslag, inte tagits av regering eller riksdag. Mot denna bakgrund bör regeringen ta initiativ till en nationell strategi för en energisnål grön IT-sektor.