ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02So462 · 2009-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av översyn av reglerna för evidensbaserad vård i syfte att stärka det fria vårdvalet inom EU. Många människor kämpar för att få behandling för sjukdomar som är komplexa och där den evidensbaserade vården går bet. Det är som alltid svårt att nå erkännande för en icke erkänd sjukdom. Så har det varit genom hela den medicinska vårdens historia. är inget undantag. Det må ha gällt amalgamskadade eller el-överkänsliga. Elöverkänsliga och tandvårdsskadade är inga små patientgrupper. Det kan handla om ända upp till flera hundratusen personer i . Betydligt fler än de omkring 300000 som har diagnosen diabetes. publicerades slutrapporten i (Hälsoproblematik för Elöverkänsliga och Tandvårdsskadade). Utredningen som beviljades medel från Allmänna Arvsfonden hade då pågått . Utredningen visade att båda grupperna haft svårt att få vård på sjukhus och hos tandläkare. Ett skäl är avsaknad av kunskap och fortbildning i dessa frågor. I flera länder inom har man kunnat ge elöverkänsliga och amalgamskadade vård . En av de kliniker som behandlar människor med miljörelaterad sjukdomsbild är kliniken i Neukirchen i södra . Deras behandling bygger på vetenskapliga studier och klinisk erfarenhet. Den är ansluten till det tyska sjukförsäkringssystemet och har sedan start behandlat ca 20000 personer. Möjligheterna för svenskar att kunna ta del av vård i andra länder är begränsad. Genom patientrörlighetsdirektivet ska möjligheterna förbättras. Men, förutsättningen är att samma eller liknande vård hade ersatts i hemlandet. Det innebär att förutsättningen för att kunna tillgodogöra sig vård inom EU är att den också finns i . Men för diagnoser som inte är godkända i stängs således dörren, oaktat att diagnoserna är erkända i andra EU-länder och där ingår i sjukförsäkringssystemet. För att förbättra för patienterna och göra det fria vårdvalet mer innehållsrikt måste diagnoser erkända i andra EU-länder också godkännas som skäliga att söka vård för i . I det fall , med ambitionen att ta ledningen i miljöarbetet, inte vill ta ledningen i arbetet på att utveckla forskning och behandling av miljörelaterade sjukdomar, får i vart fall svenska patienter tillgång till vård inom EU. Enligt min mening bör regeringen utifrån erfarenheterna från amalgamenheten i , utifrån erfarenheterna från andra länder i samarbetet med landstingen aktivt stimulera framväxten av kliniker för människor med miljörelaterade komplexa sjukdomar. Forskning kan kopplas direkt till kliniken och därmed även möjligheterna att stärka alternativ forskning på området. Även här är mångfald att föredra och en grund för att nå hållbar utveckling.
mot · GX02So472 · 2009-10-05 00:00:00 — Kvinnors rätt till likvärdig vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors rätt till likvärdig vård. Det är upprörande för mig som kvinna att vår skattefinansierade vård i inte är jämställd. utgör mannen för vård och medicinsk forskning detta trots att hälften av befolkning är kvinnor! Denna ojämställdhet innebär en stor risk för kvinnor som är i behov av hälso- och sjukvård. I medicinska uppslagsverk och liknande står att läsa att ett ringformat utslag runt ett fästingbett är ett klassiskt tecken på borrelia. Det som är mindre känt är att utslaget hos en fästingbiten kvinna sällan är ringformat. I själva verket är det jämnrött med en mörkare del i mitten. Detta är ett exempel på den otillräckliga kunskap som finns om kvinnors besvär och symptom. Tillgången till utredning och behandling av ett flertal olika sjukdomar är sämre för kvinnor än för män. Kvinnor får dessutom vänta än män för att få tid hos allmänläkaren, både vid akuta och icke akuta besvär. Chansen är mindre för kvinnor än män att få nyare, bättre och dyrare läkemedel. Detta är endast några av de skillnader som framkommer i den genusmedicinska kunskapsöversikt som Kommuner och Landsting presenterat. Enligt hälso- och sjukvårdslagens 2 § är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Lag (1997:142). Det kan konstateras att det finns allvarliga brister när det gäller måluppfyllelsen av lagen. Kvinnor får inte vård på lika villkor som män. Som förvaltare av skattebetalarnas pengar och som medborgarföreträdare är det politikernas ansvar att se till att vården ges på lika villkor. Detta ansvar har landstingen misslyckats med enligt denna kunskapsöversikt och det kan inte accepteras. har patienterna makt att själva välja vård, antingen i eller utomlands. Det är en bra möjlighet för patienterna, men vi kan inte godta att kvinnor tvingas till vård i andra länder på grund av landstingens tillkortakommanden. God skattefinansierad vård för alla, oavsett kön, ingår i den svenska välfärden. Den ska vi vara rädda om. Från regeringens sida har man satsat på forskning som rör kvinnors hälsa. Regeringen arbetar också för införandet av öppna kvalitetsredovisningar och jämförande av vårdens prestationer. Det är viktigt att kön blir ett av kvalitetsområdena i redovisningarna. På så sätt kan kvalitetsredovisningarna bli ett viktigt redskap för en jämställd hälso- och sjukvård. Med öppna kvalitetsredovisningar finns möjligheter för patienter, landsting och uppdragsgivare att jämföra vården inom ett län och mellan olika län. Då får patienten makt att välja den vård som är bäst utifrån patientens behov. För kvinnor borde detta motsvara en jämställd vård. Kvalitetsredovisningarna ger också landstingen en morot att bedriva en mer jämställd vård och medvetandegöra sin personal.
mot · GX02So473 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läkemedelsgenomgångar för äldre. Det har uppdagats missförhållanden där framförallt äldre människor blivit gravt felmedicinerade. Det finns till och med forskare som menar att det är den vanligaste orsaken till att äldre mår dåligt och att rörelseförmågan och reaktionsförmågan är så pass kraftigt försämrad. Det är mycket som talar för att äldre snubblar och bryter ben och armar bara för att de har felaktiga eller feldoserade läkemedel. Förutom det stora lidande som människorna utsätts för, medför det kostnader i miljardbeloppsklassen för samhället . Att problematiken uppstått finns det sannolikt flera orsaker till. En av de största orsakerna har varit att den äldre patienten varit hos olika huvudmän inom sjukvården, och det har varit svårt för läkarna att göra rätt helhetsbedömning. Man kan anta att detta blir bättre i och med de nya journaldatasystem som är på gång runtom i . Det har visat sig vara mycket värdefullt att apotekspersonal gjort individuella läkemedelsgenomgångar av äldres samlade läkemedel. Det är inte sällan det visar sig att läkemedlen inte går ihop eller till och med förvärrar situationen för patienten. Regeringen bör därför uppmuntra kommunala och landstingskommunala verksamheter att genomföra obligatoriska läkemedelsgenomgångar för äldre. Vinsten blir stor för såväl patienten som samhället.
mot · GX02So479 · 2009-10-01 00:00:00 — Bättre vård för äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att förbättra vården av äldre. har många larmrapporter om äldres hälsa förekommit. Äldre är också de största konsumenterna inom vårdsektorn. Många av dessa har också mer komplexa hälsoproblem dvs. det som man brukar kalla multisjuka. Den vård som äldre får är ofta fragmenterad där ofta flera vårdgivare är inblandade och en stor överförskrivning av läkemedel till äldre sker. Överförskrivning av läkemedel är en tydlig indikator på att det finns stora brister inom äldrevården. Forskning visar att en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. Detta är naturligtvis ett stort slöseri med resurser. Framför allt är det en stor personlig förlust för de patienter som ibland förlorar flera friska år. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. En fragmenterad vårdkedja av dessa mer komplexa hälsotillstånd är naturligtvis både kostsam och bringar onödigt lidande för patienten. För att få en helhetssyn krävs ett multiprofessionellt omhändertagande där personalen har särskild geriatrisk kompetens och kunskap. Symtom och läkemedelstolerans hos äldre skiljer sig från yngre vid vanliga sjukdomar. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. En väl sammanhållen vårdkedja för äldre patienter är därför önskvärt. Av denna anledning borde regeringen göra en översyn av hur vi kan skapa en bättre vårdkedja för våra äldre patienter. Livskvalitet och ett värdigt åldrande bör vara en självklarhet i vårt land.
mot · GX02So488 · 2009-10-02 00:00:00 — Tillåt endast för forskningsändamål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användning av enbart för forskning. samlas blodprover från alla nyfödda i PKU-biobanken vid i . Att ta PKU-prover på ett nyfött barn är något som genomförs som regel, men det krävs samtycke från föräldrarna för att proverna ska sparas. Föräldrar ger alltså sitt tillstånd till förvaring av sina barns blodprov med villkoret att materialet enbart används för forskning. Vid finns prover från cirka 3 miljoner människor födda . Biobankslagen (2002:297) reglerar hur biologiska prover som är tagna inom hälso- och sjukvården får sparas och användas. Lagen gäller alla biobanker inklusive PKU-biobanken. Syftet med PKU-biobanken enlig biobankslagen är att materialet ska användas till forskning och för att spåra ärftliga sjukdomar. Även om registret upprättades i forskningssyfte har polisen ibland begärt ut prover från . Detta blev känt för allmänheten efter mordet på då polisen begärde ut blodprover från PKU-biobanken. Blodprovet kunde sedan användas för att få fram ett dna-prov. Även vid identifieringsarbetet av offren efter i gjordes en tillfällig ändring av lagen för att skulle få användas vid identifieringen. tillsatte regeringen en utredning för att se över biobankslagen där ingår. Utredningens syfte är att klarlägga om och hur proverna i PKU-biobanken ska kunna nyttjas för andra ändamål än de som är direkt kopplade till forskning och medicinska ändamål. Utredningen syftar också till att stärka integriteten för de individer som sparat prov samt att klarlägga rättsläget så att inte biobanken används felaktigt. Min uppfattning är att materialet i PKU-biobanken enbart ska användas för medicinska ändamål. När man lämnat prover till ska man veta att detta görs för att proverna ska användas i sjukvården och för forskningen. I förlängningen riskerar man annars att undergräva allmänhetens förtroende för sjukvården och för forskningen. Det kan också leda till att människor avstår från att lämna prover, vilket i förlängningen gör det svårt att upprätta nya biobanker.
mot · GX02So491 · 2009-10-05 00:00:00 — Avveckling av det statliga ägandet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla det statliga ägandet i . etablerades apoteksmonopolet i , och fram tills det nu omfattande omregleringsarbetet inom apoteksmarknaden var ett av mycket få länder i världen som hade ett statligt apoteksmonopol. Omregleringen innebär att 616 apotek runtom i landet avyttras till det privata näringslivet. 466 apotek säljs till köpare i portföljer om 10199 apotek. 150 apotek ska via det statliga entreprenörsbolaget erbjudas till enskilda entreprenörer, dock kvarstår ännu visst ägande från statens sida i dessa apotek. Därmed återstår 330 apotek där är ensam ägare. Naturligtvis är det ett viktigt steg mot ökad konkurrens som tagits i och med omregleringen. Men fortfarande kommer det statliga att kvarstå på apoteksmarknaden som en mycket dominerande aktör. Jag ser dock ingen anledning till att staten ska vara en självständig aktör på en marknad som kan skötas lika väl av näringslivets egna aktörer. Därför bör de delar av som återstår efter omregleringen avyttras när detta medges av rådande ekonomiska och organisatoriska omständigheter. Lämpligen genomförs en sådan avyttring enligt samma mönster som den nu aktuella omregleringen. Konkurrens är positivt för konsumenterna, och därför bör inte de kvarvarande 330 apoteken säljas till en enskild aktör.
mot · GX02So492 · 2009-10-05 00:00:00 — Gårdsförsäljning av alkohol i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker i . Många, däribland , är positiva till att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. Motståndarna framför som det största hindret för att tillåta detta. Ingen kan nämligen på fullaste allvar mena att lokal försäljning av till exempel vin hos svenska vinodlare skulle innebära någon folkhälsorisk. Att tillåta gårdsförsäljning av alkohol menar man istället skulle sätta Systembolagets monopol i ett ohållbart läge. Så behöver givetvis inte var fallet. I tilläts gårdsförsäljning av vin , och den finländska varianten av alkoholmonopolet finns trots det kvar. Att tillåta gårdsförsäljning av vin eller öl utgör inget hot mot vårt nuvarande alkoholmonopol. Däremot innehåller alkoholmonopolet med dess nuvarande utformning snarare hinder för svenska småskaliga alkoholproducenter som vanligen har svårt att sälja sitt sortiment via Systembolaget. Produkterna som där säljs ska representera ett tvärsnitt från hela världen. Det drabbar våra inhemska småproducenter vars sortiment och producerade volymer snarare alltså lämpar sig för försäljning på en gårdsbutik än på Systembolaget med dess storskaliga ambitioner. Runtom i betraktas gårdsförsäljning av vin men även annan alkohol i många fall som en självklarhet. För mig är det självklart att svenska producenter ska ha samma villkor som sina konkurrenter i resten av EU. Det är därför önskvärt att svenska producenter tillåts sälja alkoholhaltiga drycker i gårdsbutiker.
mot · GX02So493 · 2009-10-05 00:00:00 — De mindre sjukhusens roll tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de mindre sjukhusens roll. har alltså utvecklat ett hårdare koncentrationsmönster inom sjukvården än många andra länder. I exempelvis finns mer än 20 sjukhus per miljon invånare, i har vi 10 sjukhus per miljon invånare. Koncentrationen börjar dock ifrågasättas alltmer, inte bara av de många människor som drabbas av sjukhusneddragningar utan även inom forskningen. Små sjukhus inte är dyrare än stora sjukhus. Däremot är det stora skillnader mellan olika kliniker inom ett sjukhus. Det lönar sig inte att lägga ner små sjukhus. Man åstadkommer inte billigare vård därigenom. Historien visar också att om man lägger ner ett sjukhus är det borta för alltid. Man förlorar också den närhet som lagen föreskriver. Den minskning av jourkostnaderna som åstadkoms vid en centralisering av vården äts upp om av transportkostnaderna. Vad man får är enbart försämrad service för befolkningen för sannolikt högre kostnad. Ett problem med de mycket stora sjukhusen är att de är svåra att styra. Man har försökt med politiska medel, med administrativa medel, med personer från näringslivet och med konsultfirmor, men resultaten har varit nedslående. Stordrift och storskalighet har inte varit kostnadseffektivt när det gäller sjukvård. En stor överbyggnad kostar mycket men tillför relativt lite till det förtroendefulla mötet mellan patient och vårdare. Nedläggning av sjukhus innebär stora påfrestningar och försämrad livskvalitet för alla, inte minst för de äldre. De kommer att skjutsas fram och tillbaka på vägarna eller månad. Möjligheterna till besök av närstående som också är gamla och kanske slutat att köra bil torde knappast existera. Det är inte på något sätt en kvalitetsförbättring. Det växande missnöjet tar sig många uttryck. Förutom aktiviteter som demonstrationer och namninsamlingar bildas nya sjukhusföreningar och andra grupper som vill arbeta för sjukvården i . I det läge vi befinner oss i med risk för fortsatta snara nedläggningar av sjukhus måste åtgärder vidtas. Modenycker får inte styra vården och omsorgen om gamla och sjuka. bör ges i uppdrag att utvärdera utvecklingen och huruvida den står i samklang med hälso- och sjukvårdslagen.
mot · GX02So497 · 2009-10-05 00:00:00 — Mer vård för pengarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förnyelse och konkurrens inom sjukvården. Svensk sjukvård genomgår stora förändringar. Möjligheterna genom den medicinska kunskapsutvecklingen, patienternas rättmätiga krav på hög kvalitet och säkerhet i vården tillsammans med minskade resurser ställer krav på ökad kostnadseffektivitet. blir medarbetarnas krav på såväl inflytande som delaktighet i arbetet allt viktigare att tillgodose. befinner sig den svenska hälso- och sjukvården i något som kan betraktas som en kris. Landstingens skatteinkomster sviktar och neddragningar planeras. Köerna är i många landsting långa och rätten att få vård behöver bli bättre. Vården är ojämlikt fördelad mellan kön och mellan olika landsting. Regeringen har dock gjort stora förbättringar när det gäller bl.a. vårdval, vårdgaranti, patienträttigheten och kvalitetsuppföljningar. Men ytterligare steg behöver tas för att förbättra vården och öppna för nytänkande och konkurrens. Det finns anledning att ifrågasätta dem som påstår att det är sämre kvalitet på verksamheter som drivs privat. skriver: De erfarenheter vi har om olika ägarformer, om ett ökat engagemang från den privata sektorn inom hälso- och sjukvården och särskilt om dess konsekvenser för hälso- och sjukvårdssystemet i dess helhet är begränsade. Erfarenheten från tillsynsverksamhet är dock att skillnader i vårdens medicinska kvalitet inte kan knytas till ägar- eller driftsform. För att patienterna skall kunna tillvarata rätten till ett fritt och individuellt val är det nödvändigt att vården produceras i olika former och med olika vårdgivare. Den ökade mängden av vårdgivare och ökad reell valfrihet bidrar till att patientens ställning stärks och att vården utgår från patientens behov. En viktig fråga som bör ses över är om tillgängligheten förbättras och pengarna för sjukvård kan användas mer effektivt om man juridiskt skiljer beställare och utförare åt. Det kan bereda vägen för en ökad mångfald av vårdproducenter stiftelser, ideella organisationer, personalkooperativ men också privata vinstdrivande aktiebolag. Den offentliga vården har svårt att garantera en god tillgänglighet och vård på lika villkor. Om vården inte uppfyller medborgarnas förväntningar är det uppenbart att fler kommer att söka sig andra lösningar. Vård på lika villkor får vi först när alla får en tillgänglig sjukvård i hela landet. För att detta skall bli verklighet krävs att man fortsätter arbetet med förnyelse av sjukvården och att man genomlyser frågan om vilka förbättringar man kan få om man skiljer på beställare, finansiär och utförare av vården. Även en nationell DRG-prisersättning, vilket finns i många andra länder, bör undersökas. Tydliga krav bör ställas på landstingen och regionerna för att säkra att man använder resurserna så effektivt som möjligt.
mot · GX02So498 · 2009-10-05 00:00:00 — som försökslän för kultur på recept tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till ett försökslän för kultur på recept i sjukvården. Kultur ska inte ses bara som något trevligt, något som berikar livet i allmänhet och stimulerar intellektet. Ett aktivt kulturliv har hälsogynnande effekter. Att så är fallet är ställt utom allt rimligt tvivel. Och nog förefaller det som om frågan om kultur och hälsa håller på att växa till sig i betydelse, inte minst politiskt. Det ser vi i kulturproppositionen Tid för kultur. Där lyfts kulturens betydelse för hälsan fram på ett bra sätt. Detta sker parallellt med den ökade forskningen på området. Ett svenskt lärosäte som utmärker sig och ligger i framkant är . De forsknings- och utbildningsstrategier som fastställts för att stärka konkurrenskraft identifierar ett antal styrkeområden där man ser stor framtida potential. Forskning kring kultur och hälsa är ett av dessa styrkeområden. Detta placerar glädjande nog och långt fram inom denna tvärvetenskapliga forskning. är också ett av de lärosäten i som faktiskt erbjuder kurser med bäring på rehabilitering, kultur och hälsa. I den politiska sfären får också kulturens betydelse för hälsan allt större utrymme. Regeringen satsar en miljon på att införa kultur på recept på försök på vårdcentraler i och . Jag vill föreslå att man går vidare med detta i ett helt län och vill lyfta fram som tidigt började arbeta med hälsofrågor och fysisk aktivitet på recept. Det används nu på alla vårdcentraler i , både offentliga och privata, och är en bra grund för att genomföra även kultur på recept.
mot · GX02N6 · 2009-11-05 00:00:00 — Vi ska inte återupprepa alla dessa förslag utan ber regeringen läsa denna motion för att få tips på vad som kan göras i inom detta område. Begreppet social ekonomi är ett samlingsnamn för en mängd olika verksamheter och en mångfald av organisationsformer. Gemensamt för alla verksamheter är att de har ett samhälleligt mål för sin verksamhet där den ekonomiska delen och eventuell vinst endast är ett medel för att uppnå detta. Inom den sociala ekonomin förekommer såväl frivilligt arbete som professionellt arbete, dvs. både volontärer och anställda. Den sociala ekonomin bör vara lika uppmärksammad som den offentliga och den privata sektorn är. Det går inte att dra någon tydlig gräns mot de två etablerade sektorerna, utan den sociala ekonomin verkar mellan och i samverkan med de båda. Man kan säga att den sociala ekonomin har en överlappande roll. Den sociala ekonomins verksamheter uppstår ofta när den offentliga sektorn, eller det lokala privata näringslivet, brister eller drar sig ur sitt åtagande i ett lokalt område. Vad som kännetecknar innehållet i verksamheten beror oftast på de behov som finns i lokalsamhället. Utifrån ovanstående anser vi att regeringen, som en del i arbetet med genomförandet av del i Lissabonstrategin, bör lära av andra länders arbete med social ekonomi och mot bakgrund av svenska förslag inom området social ekonomi utarbeta en svensk strategi för socialt företagande. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K10 · 2009-12-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2009/10:58 Säkerhetskopiors rättsliga status dels avslår regeringens proposition 2009/10:58 i den del som avser lagen om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och dels beslutar att bestämmelsen i 18 kap. 14 § OSL ska upphöra att gälla. Sekretessen för uppgifter på de s.k. tsunamibanden Övervägande skäl talar för att informationen på de s.k. tsunamibanden inte har omhändertagits av på ett sådant sätt som krävs för att åstadkomma en upprättad och därmed allmän handling. Vidare torde det inte heller i en icke upprättad handling kunna ingå mindre, separata handlingar vilka bedöms som upprättade. Därmed bör informationen på bandsamlingen till ingen del bestå av allmänna handlingar. Mot den bakgrunden gör jag bedömningen att en begäran om att få del av uppgifter på banden kan avslås redan med stöd av regleringen i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Med detta synsätt finns inget behov av en särskild regel om sekretess för de uppgifter som finns på banden. Jag bedömer att tsunamibanden under alla förhållanden torde komma att omfattas av det föreslagna undantaget från vad som utgör en allmän handling, förutsatt att bandsamlingen inte arkiveras. Jag föreslår därför att sekretessen i 5 kap. 11 § sekretesslagen för uppgifter på tsunamibanden ska upphöra att gälla.