mot · GW02Fi16 · 2009-02-05 00:00:00 — Vi vill kraftigt bygga ut både komvux, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och högskola. Ungdomar ska både ha möjlighet att komplettera sin gymnasieutbildning eller läsa in gymnasiet om de inte har gjort det. Vi är överens om att bygga ut högskolan med minst 3685 platser, komvux med minst 4700 platser och KY med minst 2500 platser . För att få jobb behöver ungdomar referenser och erfarenheter från arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv i både gymnasieskola, komvux och högskola. Redan nu föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till praktik och karriärrådgivning . 7.5Rädda jobben rädda arbetslöshetsförsäkringen I en lågkonjunktur med hög arbetslöshet spelar arbetslöshetsförsäkringen en avgörande roll för att lindra effekterna både för individer och för samhällsekonomin. Regeringens nedmontering av försäkringen kommer att få allvarliga konsekvenser när arbetslösheten nu stiger. En halv miljon färre är försäkrade i en a-kassa jämfört med . Ännu fler kommer inte att klara av de hårdare kvalifikationskraven och därmed bli utan ersättning trots att de är medlemmar i en a-kassa. En stor andel av dem som blir arbetslösa riskerar därför att hänvisas till försörjningsstöd om de förlorar jobbet. Detta drabbar de enskilda orimligt hårt, men får också konsekvenser för kommunernas redan hårt ansträngda ekonomi. De generellt låga ersättningsnivåerna samt det faktum att taket är så lågt kommer att innebära en betydligt större generell efterfrågeminskning än om försäkringen hade gett ett fullgott skydd. Också detta är helt kontraproduktivt i en lågkonjunktur. anser att arbetslöshetsförsäkringen behöver göras om i grunden för att åter bli funktionell. Men det minsta man kan begära är att regeringen snabbt ser till att åtgärda de mest omedelbara och direkt konjunkturpåverkande problemen med alltför höga avgifter, för hårda kvalifikationskrav och för låg ersättning. Vi anser att den högsta dagpenningen bör höjas från per dag till per dag och ersättningsnivån till för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödet. Det skulle innebära att alla löntagare med inkomster får av sin tidigare inkomst vid arbetslöshet. Dessutom föreslår vi höjt grundbelopp, färre och att möjligheten för deltidsarbetslösa att stämpla återinförs. Finansieringen ska ske solidariskt så att en enhetlig avgift på högst tas ut av a-kassornas medlemmar. Kvalifikationstiden bör förkortas och de komplicerade och onödiga inträdesvillkoren slopas. Vad som ovan anförts om arbetslöshetsförsäkringen bör ge regeringen till känna. Regeringens förslag på satsningar inom utbildningsområdet är i princip bra. Det är dock inte tillräckligt och har i tidigare motioner föreslagit fler platser inom komvux, kvalificerad yrkesutbildning och vid högskolan. Vi anser att ytterligare 1000 platser inom den eftergymnasiala yrkesutbildningen, som regeringen föreslår, inte är tillräckligt. I tidigare motioner har vi ökat antalet platser med 3 125 stycken i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. Därför föreslår vi nu att antalet platser inom den eftergymnasiala yrkesutbildningen ökar med 2125 stycken i förhållande till regeringens nya förslag. Vi tillför således anslag 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning . Förslaget om omfördelning av högskoleplatser kan vara ett sätt att utnyttja resurserna där behoven är som störst . Vi har i en tidigare motion föreslagit att högskolornas anslagssparande skulle kunna behållas eller omfördelas mellan högskolor och användas . kommer det att behövas fler högskoleplatser. Fler varsel kommer då att ha trätt i kraft. Många befintliga studenter kan komma att läsa ytterligare kurser på grund av det kärva läget på arbetsmarknaden och för att studerandevillkoret i arbetslöshetsförsäkringen har avskaffats. Dessutom är den gymnasiekull som tar studenten i vår större än föregående år. Detta platstillskott bör gälla hela högskolesektorn. Vi avstår från att lägga några förslag i denna motion och hänvisar i stället till vårt tidigare förslag till budget . I propositionen föreslår regeringen en ökning av anslaget till banunderhåll med 144 miljoner. Vi menar att det är alldeles för lite. Som konjunkturåtgärd betraktad ger det nästan ingen effekt alls och de samhällsekonomiska behoven är också betydligt större än så. En ökning av banunderhållet är den enskilt viktigaste och även snabbaste åtgärden för att komma tillrätta med de omfattande tågförseningarna. Alla förseningar skapar stor frustration i vardagen för många människor. Upprepade förseningar kan leda till att människor till slut avstår från att åka kollektivt och i stället använder sig av transportmedel som är mer miljöbelastande. Det är en utveckling som inte gynnar miljö- och klimatmålen. Vi återupprepar därför det krav vi lade fram i höstbudgetmotionen om att anslaget för banunderhåll ökas med 1 000 miljoner jämfört med regeringens tidigare nivå. Regeringen föreslår också ökade anslag till vägunderhåll med 2009. I vår senaste budgetmotion föreslog vi en ökning med 1 2010, så vi välkomnar regeringen förslag. 9Bygg bostäder 11 000 nya byggjobb! var drivande då de tidigare produktionsstöden för hyresrätter infördes och även när de förlängdes till 2008. Tanken med avvecklingen av stöden var att systemet skulle komma att ersättas med ett jämförbart system som skulle garantera en fortsatt produktion av billiga hyresrätter. Tvärtemot detta har den borgerliga regeringen hunnit avskaffa de produktionsstöd som, med avtrappningen av räntebidraget, startade /2007. Detta skedde utan att något nytt bostadsfinansieringssystem presenterades. Ett nytt finansieringssystem och en mer permanent förändring av statens bostadsfinansieringsinsatser är angelägnare . Behoven av bra och billiga bostäder är stora på många orter, inte minst för ungdomar. En stark allmännytta med många hyresrätter till låga hyror är ett smörjmedel i ekonomin som underlättar rörligheten på arbetsmarknaden, vilket är särskilt viktigt i oroliga tider. Planer för nybyggnation finns redan i storstadsregionerna och de flesta kommuner i . Bostadsinvesteringar genom stöd till nyproduktion av hyresrätter med bästa miljöteknik är en värdefull insats för att balansera upp varslen och de befarade uppsägningarna. Vi vet att en satsad miljard på bostadsbyggande ger ca 1100 nya arbetstillfällen. En byggmiljard räcker till ca 500 nyproducerade lägenheter eller ca 1000 renoverade lägenheter. föreslår att en bostadsfond inrättas, en investeringsfond. Genom denna vill vi satsa 10 miljarder . De pengarna vill vi dels använda till att, genom subventioner, delfinansiera 20 000 nya hyresrätter i . Vi vill också klimatanpassa, energieffektivisera samt öka tillgängligheten till 65 000 redan byggda bostäder. Denna byggsatsning på bostäder skulle ge 11000 nya byggjobb! Detta bör ge regeringen till känna. Som ett komplement till satsningen på en bostadsfond föreslog vi att ett ROT-avdrag skulle införas. Till skillnad från regeringens förslag, som innebär att ROT-arbete permanent inkluderas i systemet för skattereduktion för hushållstjänster, menar att åtgärden bör vara tidsbegränsad. Vi föreslår därför att åtgärden ska gälla . Det är genom att tidsbegränsa ROT-avdraget man uppnår den avsedda stimulanseffekten, nämligen tidigareläggande av investeringar. Det är en viktig åtgärd eftersom antalet varsel inom byggsektorn tredubblats , enligt Arbetsförmedlingens statistik. uppgick arbetslösheten bland medlemmar till 9,, och den förväntas öka kraftigt under innevarande år. Vidare menar att ett ROT-avdrag måste omfatta alla fastighetsägare, alltså även ägare av hyreshus. Detta eftersom vi anser att avdraget ska vara neutralt mellan olika boendeformer. Dessutom menar vi att sysselsättningseffekten av ROT-avdraget kommer att bli större om alla fastighetsägare får del av det. Förra gången ROT-avdrag infördes (prop. 2003/04:163) användes följande gränser för avdraget, vilka tjänar som utgångspunkt även för det här förslaget. Skattereduktion medges av kostnaden för byggtjänster. För småhus kan skattereduktionen uppgå till högst , för en privatbostadsrätt till högst och för ett hyreshus kan skattereduktion uppgå till . Åtgärden beräknas kosta . ROT-avdrag som syftar till miljöförbättrande åtgärder och energieffektivisering bör premieras särskilt. Vi menar att regeringen bör återkomma med ett förslag till ROT-avdrag som är utformat på ett sådant sätt. Detta bör ge regeringen till känna. I finanskrisens spår har företagens möjligheter att få tillgång till kapital kraftigt försämrats. Det är ett allvarligt hot mot att utveckla nya idéer, bärkraftiga företag och nya jobb. I ett läge där kapitalmarknaden inte längre fungerar eller vill ta sitt ansvar måste staten gripa in. Såddfinansiering innebär att någon träder in med kapital och kompetens i det allra första skedet av en företagsstart när det ännu inte går att se om det finns säkra vinster att göra. När IT-bubblan sprack försvann det privata såddkapitalet mer eller mindre över . Denna erfarenhet samt tidigare erfarenheter av samma karaktär visar tydligt att staten har en viktig uppgift att fylla för att säkra långsiktig finansiering. föreslår att en riskkapitalfond bildas genom en extra utdelning från på . Fonden ska administreras och styras av . Detta bör ge regeringen till känna. För att skapa en hållbar tillväxt och fler jobb är tillgången till kapital av central betydelse. är det en av de främsta förutsättningarna för att ett företag ska kunna växa. Historiskt har staten varit en viktig, i många fall helt dominerande, risktagare i blivande framtidsbranscher genom myndigheter och statliga företag i form av teknikutvecklare och kvalificerade beställare. De har därigenom medverkat till uppbyggnaden av dagens näringsliv. Givna exempel är samverkan mellan , SJ:s betydelse för Asea, eller den roll som har haft för teknisk och industriell utveckling. Det är viktigt att , som ett litet land, även kan vara med och utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden, inte minst inom energi- och miljöområdet. Vi ser en riskkapitalfond som ett lämpligt verktyg för det, men även andra former kan vara intressanta. Regeringen bör återkomma till med förslag om ökade investeringar i gröna jobb. Detta bör ge regeringen till känna. 12Företagens behov av likviditet I lågkonjunkturens och finanskrisens spår har det blivit svårare för mindre företag att få lån och ibland att behålla sina krediter. Bankerna har blivit mer restriktiva. Det förekommer att krediter omprövas och att banker ensidigt säger upp krediter. Det innebär att planerade investeringar skjuts eller inte blir av alls. Många mindre företag har fått allvarliga likviditetsproblem och risken är stor att många företag slås ut. I den lågkonjunktur som slagit till med full kraft vore det förödande om livskraftiga företag tvingas till konkurs. Situationen bekräftas av rundfrågning bland 150 chefer på bankkontor runt om i landet, den s.k. låneindikatorn. Enligt av de tillfrågade minskade utlåningen redan fjärde kvartalet 2008. tror på minskad utlåning , nästan lika många menar att kreditvillkoren skärpts. Regeringen har tidigare förstärkt AB:s utlåningskapacitet med (prop. 2008/09:73). har också fått möjlighet att ta större andelar i de låneupplägg som görs tillsammans med kommersiella aktörer. AB och har fått utökade möjligheter att tillhandahålla exportfinansiering. Regeringen har bemyndigats att ställa ut statliga kreditgarantier till företag i fordonsklustret för lån i Europeiska investeringsbanken samt möjlighet att ge undsättningslån. Regeringen föreslog dessutom skatteuppskov för arbetsgivare. kommer att utveckla sin syn på det förslaget mer utförligt i en separat motion men bedömer att möjligheten att få anstånd med att betala in arbetsgivaravgifter och preliminär skatt kan bli dyr för företagen med regeringens förslag. Framgent måste också en ökad satsning på exportkonsulter för små och medelstora företag tillskapas. Särskilt nu i kristider måste de framgångsrika miljöteknik- och bioteknikbranscherna ges stöd för vidare expansion internationellt. Här kan en ökad satsning på Forska och väx-program kombinerad med exportstöd ge stora framgångar för svensk hightechindustri. menar att det kan behövas ytterligare åtgärder för att komma till rätta med osäkerheten på kreditmarknaden och framför allt med de mindre företagens likviditetsproblem. blir upplåningen dyrare för de banker som går med i garantiprogrammet. Det är en orimlig ordning. Regeringen måste se till att reglerna ändras för programmet så att alla banker omfattas av det och kan ingå. menar att man också måste ifrågasätta bankernas rätt att ensidigt säga upp krediter. Låntagarna bör kunna få ett starkare skydd genom att kunna få skadestånd om lån sägs upp på ett otillbörligt sätt. Det finns exempel från andra länder i där låntagare har ett bättre skydd än vad som erbjuds i . En skärpning av betalningstider kan vara en annan nödvändig åtgärd. Det gäller såväl offentlig sektor som näringslivet. Om betalningar från myndigheter e dyl. kan förkortas bör samma åtgärder vidtas inom det privata näringslivet. beslöt att förlänga redovisningsperioderna för mervärdesskatt på grund av likviditetsproblem hos mindre företag till följd av långa betalningstider. Det är viktigt att alla sektorer tar sitt ansvar. Eftersom läget är allvarligt kan det också bli nödvändigt att ställa ut statliga kreditgarantier för att förbättra likviditeten och för att förhindra att livskraftiga företag slås ut. Ett annat sätt kan vara att använda de banker staten är delägare i eller själv styr över genom att utöka aktiekapitalet och ändra ägardirektiven. Till exempel skulle Nordea eller kunna få ett särskilt uppdrag att tillse att små och medelstora livskraftiga företag förhindras att gå omkull på grund av finanskrisen. Vad som ovan anförs om ytterligare åtgärder för att komma till rätta med osäkerheten på kreditmarknaden och förhindra likviditetsproblem i framför allt mindre företag bör ge regeringen till känna som sin mening.