ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub435 · 2009-09-23 00:00:00 — Inventering av den fysiska skolmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra en inventering av den fysiska skolmiljön i landets alla skolor. Barns och ungas arbetsmiljö måste vara en prioriterad fråga. Barn ska inte behöva befinna sig i arbetsmiljöer som vi vuxna aldrig skulle acceptera. Välvårdade och funktionella lokaler borde vara en självklarhet på landets alla skolor. Dessvärre har inte alla kommuner klarat av att prioritera skolan som arbetsplats och lokalerna har på sina håll tillåtits förfalla bortom rimliga gränser. Enligt är astma och allergi den vanligaste kroniska sjukdomen bland barn och ungdomar. Cirka en tredjedel av skolbarnen i beräknas ha eller ha haft någon form av allergiska besvär. Orsakerna till detta är flera, men det ställer nya och högre krav på skolornas lokaler. Hur läget är är svårt att överblicka eftersom skolan är ett kommunalt ansvar. Barnens arbetsmiljö får dock aldrig avgränsas till att endast ses som en angelägenhet. Barns och ungas arbetsmiljö är en angelägenhet för hela samhället. bör därför få i uppdrag att göra en inventering av den fysiska skolmiljön i landets alla skolor. När denna inventering väl är gjord bör kommunerna kunna söka särskilda statliga medel för att snabbt åtgärda brister i den fysiska miljön. Vi är väl medvetna om att det kommer att ta tid innan samtliga skolor kommer att ha en acceptabel fysisk miljö, men vi måste påbörja arbetet omgående. Varje investering för att förbättra skolornas arbetsmiljö är en investering för våra barn och ungdomar.
mot · GX02Ub437 · 2009-09-29 00:00:00 — Ökad insyn i religiösa friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om religiösa friskolor. Alla barn har rätt till en objektiv och allsidig undervisning. Den gemensamma värdegrunden ska vara basen i den svenska skolan. Skolinspektionen måste ges ansvaret att göra en helhetsbedömning av huvudmannens förutsättningar att leva upp till lagens krav på kvalitet och huvudmannens förutsättningar att i praktiken följa de allmänna målen och värdegrunden som gäller för det offentliga skolväsendet. Skolor som inte lever upp till kraven ska ytterst kunna få tillståndet indraget med omedelbar verkan. Skolinspektionen måste få ökad insyn och befogenheter att agera när man upptäcker brister. I debatten höjs röster för ett totalförbud mot konfessionella friskolor. Detta är inte förenligt med och vore heller inte lämpligt. Jag anser istället att det bör slås fast att all obligatorisk undervisning ska vara icke-konfessionell oavsett huvudman. Skollagen måste skärpas. får enligt lagen en fristående skola ha konfessionell inriktning så länge som den till innehåll väsentligt svarar mot det offentliga skolväsendet och följer allmänna mål och värdegrund. Detta har skapat tolkningsmöjligheter som i praktiken gjort tillsynen tandlös. Dagens skollag ger i praktiken Skolinspektionen små möjligheter att säga nej till samfund som vill starta friskola. Så länge huvudmannen intygar att de kommer att följa de allmänna målen och värdegrunden och att innehållet i allt väsentligt svarar mot det offentliga skolväsendet måste Skolinspektionen godkänna ansökan. När Skolinspektionen säger nej handlar det nästan uteslutande om mer formella brister som till exempel bristande elevantal. Ge Skolinspektionen ansvaret för att göra en helhetsbedömning av huvudmannens förutsättningar. Det ska innefatta både förutsättningarna att leva upp till lagens krav på kvalitet och huvudmannens förutsättningar att i praktiken följa de allmänna målen och den värdegrund som gäller för det offentliga skolväsendet. Skolinspektionen kan då granska exempelvis ett trossamfunds stadgar och dess verksamhet och konstatera att de inte bedömer det trovärdigt att denna huvudman kommer att leva upp till kraven. Dagens bestämmelser om överklagande innebär i praktiken att även uppenbar misskötsel av en skola eller allvarliga förseelser mot enskilda elever kan fortgå utan att Skolinspektionen kan ingripa så länge den är föremål för rättslig prövning. Skolinspektionen har krävt att lagen ska ändras så att ett återkallande av ett godkännande ska gälla . Det innebär att skolan måste stängas i avvaktan på att Skolinspektionens beslut om att dra in tillståndet prövas rättsligt. Jag menar att en sådan lagändring vore fullt rimlig och ett viktigt skydd för barn och ungdomar.
mot · GX02Ub441 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att grupperna på fritidshemmen behöver bli mindre, personaltätheten högre och andelen högskoleutbildad personal större. För fritidshemmen i fortsätter gruppstorlekarna dessvärre år att öka, och det blir allt glesare med personal. hade en genomsnittsgrupp omkring 18 barn. statistik visar i genomsnitt 35 barn per avdelning, vilket är ökning på över 1 barn per avdelning, från en redan hög nivå, jämfört med året innan. Störst är barngrupperna i större städer och förortskommuner (nästan 38 barn i genomsnitt) medan de är minst i glesbygdskommuner (knappt 24 barn). Antal inskrivna barn per avdelning skiljer sig så mycket åt mellan kommunerna som från 10 till 89barn. mer än fördubblades antalet barn per årsarbetare i fritidshem (från 8,3 till 17,5). Personaltätheten har fortsatt att minska, och gick det 35 barn per årsarbetare jämfört med 19,5 året innan. har tidigare visat att fritidshemmen, trots risk för kvalitetsbrister, inte fått del av det statsbidrag som utgått till kommunerna för att anställa mer personal i skola och fritidshem. Personaltätheten minskade i fritidshemmen under 20012005 medan den ökade i bland annat och särskolan. uppföljning har också visat att kommunerna anställt färre fritidspedagoger och förskollärare inom skolbarnsomsorgen än planerat, samt fler barnskötare och övrig personal än planerat. I vissa kommuner utgör andelen högskoleutbildade pedagoger på fritidshemmen av samtliga medarbetare. Andelen barn i fritidshem har ökat och omfattar nu merparten av alla barn i åldern . har alltså personaltätheten minskat, andelen högskoleutbildade pedagoger minskat och grupperna blivit större, vilket är en oroväckande utveckling. Stora grupper gör att kommunikationen och interaktionen med de vuxna försvinner. Ljudnivån är mycket hög, vilket är stressande för både barn och vuxna. Personalen hinner inte se barnen vissa barn försvinner helt, framför allt barn i behov av särskilt stöd. I skollagen sägs om fritidshemmen att barngrupperna ska ha lämplig storlek, att det ska finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses och att verksamheten ska utgå från varje barns behov. Fritidshemmen har fått en oförtjänt undanskymd roll i skoldebatten. Verksamheten där spelar givetvis en roll för barnens välbefinnande och också för barnens totala kunskapsinhämtning. Personaltäthet, gruppstorlek och medarbetarnas pedagogiska utbildning på fritidshemmen är av betydelse för barnens utveckling liksom för måluppfyllelsen i och bör därför beaktas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub442 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en nationell utvärdering av etablerade mentorprogram för barn och unga för att ta till vara den kunskap och erfarenhet som finns i programmen. Ett antal mentorprogram för ungdomar genomförs i . Huvudmän är ofta kommuner, högskolor och ideella organisationer. Mycket talar för att mentorskap är en effektiv metod för förebyggande socialt arbete om det följer vetenskapliga riktlinjer. I har inga vetenskapliga utvärderingar gjorts, men amerikansk evidensbaserad forskning visar att mentorskap ger många positiva effekter som mindre skolk, färre slagsmål, bättre skolresultat och mindre benägenhet att använda droger och alkohol. har ett landsomfattande statligt program, Perach, där högskolestudenter är mentorer åt skolbarn i åldrarna . Programmet stödjer barn med behov av hjälp med sina studier och bidrar även till integrationen eftersom en stor del av barnen är immigranter. Programmet har inspirerat till ett liknande projekt, Näktergalen, vid , vilket i sin tur inspirerat till mentorprogram i ett flertal EU-länder. startade även , i samarbete med , en mentorssatsning vid åtta norska högskolor och universitet för låg- och mellanstadiebarn. arbetar för att ge ungdomar styrkan att stå emot våld och droger. Ett antal exempel finns också på olika projekt kring mentorföretag och entreprenörsmentorer för att stimulera entreprenörskapet i skolan genom ett utvecklat samarbete mellan skola och näringsliv. Mentormodellen har även börjat användas av arbetsförmedlingar för att ge arbetslösa ungdomar en med erfarenhet av arbetsliv, rekrytering och kunskap om arbetsmarknaden. Mentorer bör i ökad utsträckning ses som en tillgång i och inte minst inom den svenska skolan. Kunskap och erfarenhet från framgångsrika mentorprogram bör tas tillvara. Jag förordar därför att en utvärdering av etablerade mentorprogram görs, att kunskap om framgångsrika mentorprogram sprids samt att det görs en statlig satsning för att stimulera mentorprogram för studiehjälp. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub450 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friskvård i skolan. Det kan bli dyrt med för lite fysisk rörelse i skolan. Forskning visar att återkommande träning för alla på lång sikt har positiva effekter för både kropp och själ. Vinsterna för eleverna om de rör sig mer är bättre hälsa, mindre stress och bättre koncentrationsförmåga. Det gör att eleverna blir bättre på att både läsa och räkna. Dagens unga blir alltför stillasittande, i skolan och hemma. Detta i kombination med dåliga matvanor visar på en oroande tendens till ökad fetma , med sjukdomar som följd, till exempel diabetes. Det är oroande att vår förändrade livsstil i kombination med för få timmar av gymnastik i skolan ger eleverna dålig kondition, något som kostar samhället för vård och produktionsbortfall. Idrottstimmarna i skolan kan vara det enda tillfället när en del unga rör sig så att pulsen går upp. Det är inte bara viktigt att skolan ser till att eleverna rör sig, utan att det också sker med en viss regelbundenhet. Det är förkastligt att de skolor som inte har tillgång till gymnastiksal istället valt att lösa detta genom att ha gymnastiken koncentrerad till några få veckors lägerskola per termin. Poängen med en god livsföring med bra matvanor och med motion är just regelbundenheten. Mer gymnastik i skolan och krav på regelbunden fysisk aktivitet till alla elever är bra för barns och ungdomars hälsa.
mot · GX02Ub452 · 2009-09-28 00:00:00 — Krav på IT-kompetens i skolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på IT-kompetens i skolorna. IT-kompetens är en förutsättning för att kunna klara av studier och sköta ett jobb. Det finns få yrken där kunskaper i informationsteknik inte behövs. Informationsflöden, kunskapsinhämtning och källkritik på Internet är sådant som behöver behärskas. Skolan har som uppgift att förmedla kunskap. För att skolan ska kunna fullgöra denna uppgift på ett bra sätt behövs en kunskap om hur informationsteknik fungerar. Det är rimligt att kräva av lärare att de har grundläggande kompetens inom IT. Dagens elever behöver lära sig både IT och hur den används för att elever på ett bättre sätt ska kunna tillförskansa sig kunskap. IT-användningen i klassrummen kan vara begränsad . Utrustningen som finns i skolan kan tänkas påverka användningen i undervisningen. Dålig, gammal och ineffektiv utrustning med långsam uppkoppling kan vara direkt kontraproduktiv. Tillgången till Internet ska inte vara en ekonomisk fråga. Alla barn ska ha tillgång till datorer och IT i skolan. Barn från hem med små resurser ska inte behöva vara utestängda från informationssamhället på grund av föräldrarnas ekonomiska situation. Det är en viktig jämlikhetsaspekt.
mot · GX02Ub453 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betalningsanmärkningar för studielån. ska konkurrera med kunskap och kompetens. För att vi ska lyckas med detta behöver vi ett bra utbildningssystem från förskolan till högre studier. Fler ska uppmuntras till studier vid högskola och universitet. För att den politiken ska vara gynnsam krävs främst två saker, en avgiftsfri utbildning med god kvalitet och en möjlighet till försörjning . Vi har ett mycket generöst studiemedelssystem med en bidragsdel och en lånedel. Lånedelen ska betalas tillbaka till staten via efter avslutad utbildning. Svårigheten ligger i att studenter kan få vänta på att få ett jobb. Den ekonomiska krisen har slagit till hårt och gått över till en jobbkris. Förutsättningarna att få ett arbete har avsevärt försämrats. ska studielånen betalas av, vilket kan vara mycket svårt om inkomst saknas. I mycket tråkiga fall kan det leda till betalningsanmärkningar. Dessa kan skapa stora problem senare i livet genom att utgöra ett hinder för att exempelvis köpa bil eller bostad. Förutsättningen för att få ett jobb kan just vara att köpa bil för att pendla eller köpa bostad på en annan ort. Det är inte lönsamt för CSN eller samhället i stort att vara så hårdhänta i sin indrivning att människor riskerar ekonomiska bekymmer långa perioder av sitt liv. Dessa myndigheter bör därför skapa bättre rutiner för att förhindra att människor hamnar i onödiga skuldsättningar. Starkare fokusering på avbetalningsplaner innan ärendet går så långt som till kronofogden och blir till betalningsanmärkningar kan vara en åtgärd.
mot · GX02Ub454 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att undersöka hur staten kan stimulera landets kommuner att inrätta kommunala idrottsskolor. Barn älskar aktiviteter, alltifrån sporter som fotboll, handboll, till dans, scouter med mera. Skolan har ett stort ansvar att barnen ska mötas av en anda av öppenhet och engagemang och stimuleras till ett livslångt aktivt idrottande. Trots det så är ett av de länder i som har minst antal timmar schemalagd idrott i skolan. En kartläggning av 3500 grundskolor i visar att av skolorna har idrott . Flest antal gymnastiktimmar har skolorna i medan grundskolorna i , och har minst antal minuter idrott på schemat. Skillnaden i den schemalagda tiden för idrott i skolan kan vara mellan olika skolor, visar undersökningen. Idrottslivets organisationer tar ett mycket stort ansvar för barnens idrottande. De sköter det mycket bra, men det kan finnas och finns också begränsningar för deras arbete. På en ort kan en förening och en idrott vara så dominerande att möjligheterna är begränsade att finna andra alternativ. För att förbättra barnens möjligheter att idrotta i skolan och bör det undersökas om möjligheterna att staten stimulerar landets kommuner att inrätta kommunala idrottsskolor. Det ska då ske under samma former och förutsättningar som de kommunala musik- och kulturskolorna har . De ska på samma sätt verka i en tradition av frivillighet utan inträdesprov, dvs. de ska vara en skola för alla. De kommunala idrottsskolorna bör naturligtvis samarbeta med idrottsrörelsen som har en lång erfarenhet av barnidrott.
mot · GX02Ub462 · 2009-09-23 00:00:00 — Avskaffande av den återstående fribeloppsgränsen för studiemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fribeloppsgränsen vid beräkning av studiemedlen bör avskaffas. Många studenter upplever att det är svårt att få pengarna att räcka till . Regeringen möter detta genom att höja studiemedlen , och därefter även justera upp fribeloppet för hur mycket en studerande får tjäna av eget arbete innan studiemedlen reduceras. Detta är två viktiga och mycket välkomna förbättringar. För många studenter är det ett välkommet tillskott att kunna arbeta lite extra vid sidan av studierna. Det ger också värdefulla kontakter med arbetsmarknaden och extra meriter som kan vara betydelsefulla när man söker arbete efter studietiden. Även om fribeloppen höjts så medför extraarbete fortfarande risk för att studenter tvingas betala tillbaka delar av sina studiemedel. Detta är inte rimligt. Rätten till studiemedel baseras numera på studieresultaten. Därför anser jag att man bör överväga att låta studenter arbeta så mycket de vill utan att det påverkar vare sig lånedelen eller bidragsdelen i studiemedlen. Den återstående fribeloppsgränsen bör därför avskaffas i sin helhet.
mot · GX02Ub468 · 2009-09-22 00:00:00 — Slopande av den nationella timplanen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa den nationella timplanen. Barn är olika och tar till sig kunskap i olika takt. Vissa elever behöver mera tid medan andra behöver mindre. Men också en och samma elev kan behöva olika mycket tid beroende på ämne. Detta faktum måste det tas större hänsyn till i skolan. Skolan är målstyrd. Elever ska i varje ämne ha uppnått ett visst mått av kunskap och förståelse för att erhålla godkänt betyg. Hur många timmar denna process tar borde egentligen vara ointressant. har dock, trots den målstyrda skolan, varje ämne/kurs ett visst antal timmar. Det är ett förlegat system som borde göras mer flexibelt i en skola som sätter kvalitet framför kvantitet. För att stärka de enskilda skolornas förutsättningar att ge varje elev möjlighet att nå kunskapsmålen i sin egen takt bör den nationellt styrda timplanen tas bort. Det är en självmotsägelse att en målstyrd skola har en timplan som exakt reglerar hur många undervisningstimmar som ska ges i varje ämne. En timplan kan som riktlinje vara ett stöd i undervisningen, men omfattningen ska beslutas på lokal nivå. En försöksverksamhet fanns tidigare i 79 kommuner, där skolorna arbetade utan timplan och där kursplanerna istället fungerade som styrdokument. Erfarenheterna var positiva och bör leda till att den nationella timplanen tas bort i hela landet. Det skulle möjliggöra större hänsynstagande till enskilda elevers behov och förutsättningar att nå olika mål olika snabbt. Det skulle också kunna betyda en mer sammanhängande undervisning.
mot · GX02Ub469 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns och ungas kunskap om . Trots att har förbundit sig att följa FN:s konvention om barnets rättigheter finns det brister både när det gäller lagstiftning och praxis. I enlighet med artikel 42 i konventionen har ett ansvar för att kännedom och kunskap om konventionen sprids till berörda målgrupper. Det gäller t ex föräldrar, politiker, olika yrkesgrupper som arbetar med barn och inte minst barnen själva. Barn har alltså, enligt , rätt att känna till sina egna rättigheter. Med ökad kunskap följer också större förutsättningar för barnen att få hjälp när deras rättigheter kränks och slå larm när andra drabbas. Likaså innebär det en möjlighet för barnen att öka sin solidaritet med barn i andra länder. , när just antagits, anslog regeringen till olika frivilligorganisationer för att sprida kunskap om till landets skolelever. Även har, på uppdrag av regeringen, producerat skolmaterial som spridits till olika åldersgrupper. Insatser har alltså gjorts för att öka kunskapen om . Men trots dessa satsningar på att sprida kunskap om , så är medvetenheten om dess existens och innehåll låg bland barn runt om i landet. I som presenterades ingick en undersökning där det framkom att endast vart femte barn hade hört talas om . I regeringens förslag till ny skollag som beräknas träda i kraft nämns uttryckligen och det klargörs att barnets bästa ska vara utgångspunkten i all utbildning. Dessa formuleringar är dock inte tillräckligt styrande för skolans arbete med barns rättigheter. Att förlita sig på enbart frivillig information och lärares välvilja är inte nog för att barnen ska få tillräckliga kunskaper om sina rättigheter. Kunskap om FN:s konvention gällande barns rättigheter bör ingå som ett tydligt kunskapsmål i kursplanerna inom ämnet samhällskunskap. Särskilda mål bör utarbetas för olika årskurser i samt i gymnasieskolan. har till uppdrag att granska hur väl länderna lever upp till krav. I samband med fjärde rapport till barnrättskommittén framkom kritik mot den låga kunskapsnivån bland barn och ungdomar kring innehåll. Likaså framkom kritik mot att kunskapen om barns rättigheter bland lärarna var låg. rekommendation är att skrivs in i läroplanen. Då skulle undervisning i ämnet bli obligatorisk och kunskap om ingå i lärarutbildningen. I och Vietnamn är undervisning i obligatorisk för alla barn. I ingår i ämnet samhällskunskap. Det är att följer efter och ta den bristande kunskapen om bland barn och unga på allvar.
mot · GX02Ub472 · 2009-09-30 00:00:00 — Kontroll av fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insyn och kontroll av skolor. Alla skolor som finansieras med skattemedel måste underställas god insyn av verksamheten. För våra barns bästa ska skollagen och förskolans läroplan följas av alla skolor i landet, och lika regler och kvalitetskrav ska ställas på alla skolor oavsett huvudman. I praktiken kan detta medföra ökade krav på insyn jämfört med för friskolornas huvudman, men syftet är att alla skolor ska verka på samma villkor. Kommuninvånarna måste ha rätt att veta hur deras skattemedel används för att kunna utöva inflytande och ställa både skolornas huvudmän och förtroendevalda till svars. Skolornas resultat ska utvärderas och för de skolor som inte uppfyller kvalitetskraven ska huvudmannen, kommunen eller friskolan, ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Handlingsplanen ska godkännas av inspektion. Det behöver även finnas stödåtgärder så att alla skolor ges reella möjligheter att leva upp till kraven. Om en skola trots insatser inte kan visa på påtagliga förbättringar bör ha befogenheter att ingripa, och som en yttersta åtgärd ska skolor som inte fungerar kunna läggas ned. Vi vill också att kommunala skolor och fristående skolor kommer närmare varandra, och vi vill tydligt markera att alla skolor ska ingå i samma gemensamma skolväsende. Utvärderingssystem och tillsyn, såväl statlig som , ska följa samma regler och gälla alla skolor.