mot · GW02MJ18 · 2009-04-01 00:00:00 — Det största hotet mot de uppställda klimatmålen är den tilltagande vägtrafiken, och det krävs krafttag, både genom morot och piska, för att styra vårt resande till kollektiva färdmedel. För att vi ska lyckas med detta krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, utifrån de förutsättningar som ges beroende på om man bor i storstad eller glesbygd. Kollektivtrafiken, som ofta utgörs av busstrafik, är mer miljövänlig och trafiksäkrare, och en förstärkt kollektivtrafik är en politik för jämlikhet genom att pensionärer, ungdomar och andra med låga inkomster gynnas. En förbättrad kollektivtrafik stärker jämställdheten inom transportsektorn, vilken i hög grad är präglad av mäns värderingar och maktövertag. Eftersom kvinnor i större utsträckning använder sig av kollektiva färdmedel leder satsningar inom denna sektor till att kvinnors tillgång till transporter förstärks. Bussar är och kommer att vara det viktigaste transportmedlet när det gäller lokal kollektivtrafik. av alla lokala och regionala kollektivtrafikresor sker med buss. Spårtrafiken är självklart av stor betydelse, men om vi på kort sikt vill minska klimatpåverkan och skapa en bättre lokal luftmiljö är det lättare att snabbt öka kollektivtrafikens andel av resorna med hjälp av busstrafik. Busstrafiken måste därför prioriteras när det gäller vägtrafik, och samhället måste stödja och bidra till att skapa effektiva och smidiga system för bussar i tätorter. För att den lokala och regionala kollektivtrafiken ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor har vi bl.a. följande förslag: att kollektivtrafiken i glesbygd tillförs 1 000 miljoner att det genomförs ett försök med klimattaxa i kollektivtrafiken att det satsas 1 miljard på lokal spårtrafik och spårfordon att ett avståndsbaserat reseavdrag införs att kollektivtrafikkort skattebefrias som löneförmån att busstrafiken ges avdragsmöjligheter för ökade drivmedelskostnader att bussar får sänkt fordonsskatt från till att det genomförs två försök med Bus Rapid Transit, dvs. bussar som färdas i spårliknande system. Vad som här ovan anförs om åtgärder för en miljöinriktad lokal och regional kollektivtrafik bör som sin mening ge regeringen till känna. är det viktigt att de transporter som måste ske på vägar utförs med fordon som är ekologiskt hållbara och att bensin- och dieselbilar successivt fasas ut. Det måste till ett paket av åtgärder inom vägtransportsektorn. Utvecklingen av nya miljöbilar får inte bara kopplas till själva drivmedlet, utan ska i högre grad relateras till energieffektivitet. måste inriktas mot att även främja en ökad energieffektivitet hos fordon. har mest energislukande vägfordon för persontransporter och därmed de mest koldioxidalstrande fordonen per körd sträcka. Detta vill vi ändra på. För det första genom att låta fler transporter ske med transportmedel som är mer ekologiskt hållbara. Det är åtgärder vi presenterat i denna rapport. För det andra genom åtgärder som är kopplade till själva vägtrafiken. För att vägtrafiken ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor har vi bl.a. följande förslag: att det inte får säljas nyproducerade bilar som bara använder sig av fossil drift, utan bilen måste även kunna köras på biodrivmedel eller annat drivsystem som el att det ges stöd till forskning och uppförande av pilot- och demoanläggningar som tillverkar förnybara drivmedel men även till förnybara drivmedelsprojekt som inte bygger på biomassa, t.ex. laddhybrider att det införs ett system med biodrivmedelscertifikat att det skapas en enhetlig definition av vad som är en miljöbil att staten bara köper in miljöbilar och att gränserna för vad som ska kallas en miljöbil ändras så att de blir mer miljöstyrande att det införs en statlig subvention till bilägaren på om hon/han efterkonverterar sin bensinbil till etanol eller annat biodrivmedel att det införs ett pantsystem för uttjänta bilar med ett pantbelopp på att bensin- och dieselskatten höjs med att en höjning av drivmedelsskatten kombineras med sänkt inkomstskatt, sänkt fordonsskatt i glesbygd, avskaffande av regeringens trafikförsäkringspremie (i snitt högre skatt för en bil) och ett riktat stöd till kollektivtrafik i glesbygd att drivmedelsskatterna tillåts följa BNP-utvecklingen och att tullavgiften på importerad etanol avskaffas att i EU ska agera för att mervärdesdirektivet (momsen) ändras så att det blir möjligt att sänka momsen på biodrivmedel att fordonsskatten görs mer koldioxidbaserad att det införs en koldioxidbaserad fordonsskatt för äldre bilar att förmånsbeskattningen ändras så att den baseras på bilarnas miljöpåverkan, dvs. ett koldioxidbaserat förmånsskattesystem som kopplar bilarnas koldioxidutsläpp till förmånsvärdet att nya bilar påläggs en försäljningskatt som är koldioxidrelaterad att fler kommuner ges chans att införa trängselskatt att intäkterna från trängselskatt framförallt ska gå till kollektivtrafik. Vad som här ovan anförs om åtgärder för en miljöinriktad vägtrafik bör som sin mening ge regeringen till känna. Trots cykelns stora betydelse är det sällan cyklar prioriteras i trafiken eller ges tillräckliga resurser till investeringar. När alla talar om vikten av transport-slagsövergripande lösningar finns nästan aldrig cykeln med som en del i en helhet. Aspekter som minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad hälsa och ökad trafiksäkerhet är alla intimt förknippade med cykeln. Men det finns även positiva sociala dimensioner i och med att den är ett relativt billigt transportfordon. Det gör att den är tillgänglig även för människor med låga inkomster, t.ex. barn och ungdomar. För att cykeln ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor har vi bl.a. följande förslag: att nationella och regionala cykelsamordnare inrättas att cykelbokslut upprättas på nationell och regional nivå att anslaget till cykelinvesteringar ökas /år att den samhällsekonomiska kalkylen ändras så att den bättre speglar de transport- och miljöpolitiska målen och inte missgynnar cykling att uppmuntra arbetsgivare att låta anställda använda cykel som en del av resan till och från arbetet att staten bidrar med till anläggande av cykelparkeringar vid tågstationer att alla tågoperatörer som bedriver persontrafik måste använda sig av tågvagnar som kan ta med cyklar att cykeltrafik tillåts i motgående riktning på enkelriktade gator under förutsättning att cykelbanan/cykelfältet är väl avgränsat att cykelöverfarter görs till huvudled, dvs. att bilar måste stanna för att släppa fram cyklar. Vad som här ovan anförs om åtgärder för en miljöinriktad cykeltrafik bör som sin mening ge regeringen till känna. Sjöfarten transporterar av allt gods som importeras och exporteras till . Det gör att den är av mycket stor vikt för hela samhället. Sjöfart är miljösmart eftersom det är det mest energieffektiva transportslaget, vilket beror på låg friktion mot underlaget. Jämfört med vägar och järnvägar är behovet av investeringar i vattenvägar väldigt lågt. Förutom lite muddring och isbrytning är vattenvägar i princip underhållsfria. Även trafiksäkerheten är hög. För att göra sjöfarten ännu mer miljöinriktad krävs åtgärder för att rena sjöfartens utsläpp och genomföra en konsekvent satsning på att lasta om gods från väg till sjöfart. Det skulle då vara ett led i omställningen till ett hållbart transportsystem. De ökande kostnaderna för vägunderhåll på grund av allt tyngre lastbilstransporter och de igenkorkade vägarna i talar också för en ökad omställning till sjötransporter. För att sjöfarten ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor har vi bl.a. följande förslag: att utsläppen av olja och andra farliga ämnen minskas att internationellt aktivt driver att utsläppen av olja och andra farliga ämnen minskar att agerar för att det införs regler som kan hindra fartyg utan kväverening att trafikera att möjligheten prövas för att införa kilometerskatt på att det pekas ut ett antal strategiska hamnar enligt vårt förslag att det pekas ut ett antal strategiska kombiterminaler enligt vårt förslag att det görs en översyn av farledsavgifterna med syfte att stärka miljödifferentieringen att alla hamnavgifter miljödifferentieras att byggs ut av miljö- och klimatskäl att ett förväntat utskov från utreds närmare för att hitta en lösning att fritidsbåtar ska betala en båtskatt att skatten på alkylatbensin sänks med per liter att fler sugtömningsstationer byggs för att ta hand om toalettavfall från fritidsbåtar att en undersökning görs av hur fler fartyg kan vara anslutna till el när de är i hamn att riskerna med båtbottenfärgerna minskas. Vad som här ovan anförs om åtgärder för en miljöinriktad sjöfart bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att alla transportslag ska bära sina samhällsekonomiska kostnader och det även på lång sikt. Tillväxt och regional utveckling är viktigt, men det får inte ske genom åtgärder som är ekologiskt ohållbara. Det är inte acceptabelt att överlämna kostnader till nästa generation. Det är därför angeläget att även luftfarten bidrar till utsläppsminskningar så att de av fastställda miljökvalitetsmålen kan nås. Räknat per passagerarkilometer är flyget det transportsätt som påverkar miljön mest. Flyg är inte ett energieffektivt transportmedel och bör därför användas i sammanhang där andra alternativ inte finns. För att flygtrafiken ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor har vi bl.a. följande förslag: att utsläppstaket kvarstår vid flygplats att flyget inkluderas i den internationella klimatkonventionen att kraftfullt agerar för att minskar sin miljöpåverkan och att beskattning av flygbränsle blir möjlig att det införs en klimatskatt för utrikesflyget att upptar förhandlingar med grannländer för att komma överens om gemensamma skattenivåer för skatt på flygbränsle att det införs en klimatskatt på inrikesflyget genom en schabloniserad startavgift att läggs ned. Vad som här ovan anförs om åtgärder för en miljöinriktad flygtrafik bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns miljö- och energipåverkan. Om bebyggelse förtätas, redan exploaterad mark tas i anspråk och infartsparkeringar byggs osv., kan samhällsplaneringen vara ett av flera verktyg mot ett mer transporteffektivare och därmed energisnålare samhälle. Det leder till att fler människor kan gå mellan olika punkter eller ta cykeln. För att samhällsplaneringen ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor har vi bl.a. följande förslag: att den regionala samordningen stärks så att transportarbetets miljöpåverkan kan minska på regional nivå att de regionala planerna konsekvensanalyseras utifrån bebyggelse och transportperspektiv att en transporthierarki bör antas som tydligt anger vilka transportslag som ska prioriteras för att de övergripande miljö- och trafikmålen ska nås att de statliga myndigheterna föregår med gott exempel och leder miljöomställningen till en miljöanpassad vägtrafik att de statliga myndigheterna gör den miljöanpassade resan till norm och varje myndighet antar en resepolicy att befintliga stadskärnor utvecklas och att detaljhandelsanläggningar begränsas i externa lägen att det införs ett moratorium mot externa köpcenter. Vad som här ovan anförs om åtgärder för en miljöinriktad samhällsplanering bör som sin mening ge regeringen till känna. IT-sektorn kan på många sätt användas för att minska miljöpåverkan. Med en utgångspunkt i en transporthierarki blir det tydligt att redan den första frågan, dvs. om man överhuvudtaget behöver förflytta sig eller inte, ger en uppfattning av potentialen inom IT-sektorn. Med t.ex. videokonferenser, telekonferenser och distansarbetare minskar behovet av fysiska transporter och därmed minskar miljöbelastningen. IT kan på så sätt skapa förutsättningar för olika former av distansarbete och därmed minska antalet fysiska arbetsresor. För att IT och bredband ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor har vi bl.a. följande förslag: att staten tar fram en e-strategi för IT-sektorn som ska syfta till att minska behovet av transporter och därmed minska klimatpåverkan att IT-tillgången byggs ut till alla så att det inte blir en klassfråga om tillgänglighet att det tas fram en långsiktig strategi för fortsatt utbyggnad och finansiering av bredband i landet som möjliggör en tillgång till minst 2 Mb/s i överföringshastighet att ges tydliga direktiv för att bygga upp men även köpa in befintliga bredbandsnät. Vad som här ovan anförs om åtgärder för miljöinriktad IT och bredband bör som sin mening ge regeringen till känna.