ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A222 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för säker kontanthantering. begicks 1009 butiksrån, vilket motsvarar i genomsnitt tre rån . I jämförelse med 2007 är det en ökning . Rån som begås med skjutvapen står för den största ökningen och utvecklingen är skrämmande, inte minst då den skett då handeln satsat rekordstora resurser på säkerhetsåtgärder. Straffsatserna för väpnat rån är alldeles för låga och det är viktigt att vi inför en skärpning i lagstiftningen för väpnat rån. Butiksrån är handelns enskilt största arbetsmiljöproblem och ger för många men för livet. Det spelar för offren ingen roll om de blir hotade med en attrapp eller ett riktigt vapen eftersom de upplever faran som verklig. Många företag har satt in system för säker kontanthantering och det har visat sig att bristen på kontanter också minskar rånen. Alla företag har inte ekonomiska möjligheter att införa system för säker kontanthantering och vi måste därför se över hur staten kan hjälpa till för att åstadkomma säkrare handel. Det är viktigt att styra över betalningssystemen från kontanter till kortbetalningar och att säkerställa att kontanter hanteras i slutna kassasystem. Man kan inte bygga butiker anpassade för rånare och göra dem otillgängliga för vanliga kunder. Den snabbaste och mest effektiva åtgärden för att förhindra rån är som sagt att minska kontanthandeln, och det är därför viktigt att vi försöker begränsa eller till och med ta bort kontanthanteringen. Handeln satsar redan avsevärda resurser men det räcker inte, och är det att staten ser över vad som kan göras för att minska kontanthanteringen och öka säkerheten för handeln. Brott mot handeln är inte bara ett handelsproblem utan i högsta grad ett samhällsproblem.
mot · GX02A223 · 2009-09-30 00:00:00 — Översyn av återanställningsskyddet i LAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över återanställningsskyddet i LAS (lagen om anställningsskydd). Vi är alla överens om att trygghet på arbetsmarknaden är bra för alla parter både arbetsgivare och arbetstagare. Men med erfarenheterna från den pågående finanskrisen blir det uppenbart att nackdelarna med LAS är stora och att en reformering av lagen är både behövlig och nödvändig utifrån många synpunkter. Oron bland företag för att tappa kompetens i form av nyanställd personal och därmed konkurrenskraft är stor, liksom oron bland unga människor som behöver komma in på arbetsmarknaden för att få arbetslivserfarenhet och möjlighet till framtida referenser. Vi behöver skapa ett system som innebär en trygghet på arbetsplatsen som flexibilitet och anställningsbarhet kan underlätta för unga att både få och behålla ett jobb. En av de saker som skulle underlätta både för företagen och för unga människor på arbetsmarknaden är att ta bort återanställningsskyddet. Många små företag har stora svårigheter att kompetensväxla anställda inom det egna företaget. För att kunna bredda kompetensen i företagen och få en mer flexibel arbetskraft finns behov av att kunna anställa t.ex. unga, nyutbildade personer framför att återanställa tidigare anställda. Dessa har inte alltid den bredd och den flexibilitet som krävs, t.ex. flera kompetensområden som möjliggör för företagen att använda arbetskraften mer effektivt och flexibelt. Det finns därmed en inbyggd funktion i återanställningsskyddet som riskerar att dränera små och medelstora företag genom att de inte kan anställa den arbetskraft de bäst behöver och det är ett stort problem. Vi bör därför se över LAS.
mot · GX02A225 · 2009-09-29 00:00:00 — Lönebidrag för personer som fyllt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av reglerna för lönebidragsanställda i relation till deras pensionsålder. Att ha en anställning med lönebidrag är en klar fördel både för den anställde och för arbetsgivaren. Det skapar framför allt möjlighet att arbeta utifrån de egna förutsättningarna med det eller de arbetshandikapp som begränsar den fulla arbetskapaciteten. Alla mår bra av att arbeta utifrån sina egna möjligheter. I takt med att åren går når allt fler lönebidragsanställda pensionsåldern . De har dock samma rätt som andra att fortsätta arbeta till. Däremot upphör lönebidragen när den anställde fyller och här finns ett uppenbart fel i lagstiftningen eller i tillämpningen av lagen som behöver rättas till. Detta ställer till stora problem för arbetsgivaren. När den anställde fyller har man två val: Det ena är att säga upp vederbörande på grund av arbetsbrist och försöka låta någon annan sköta arbetsuppgifterna till dess att man har rätt att anställa någon annan. Ett annat alternativ är att betala full lön, med vad det innebär för en anställd som helt oförskyllt inte har full arbetskapacitet. Ingetdera av alternativen är acceptabelt. Det finns två sätt att lösa frågan på. Det ena är att ändra regelverket och höja åldern för lönebidrag till . Det andra är att sätta en absolut pensionsålder för lönebidragsanställda till . Eftersom man bevisligen har ett funktionshinder finns det ett sakligt skäl för att man inte ska kunna skjuta på sin pension. Den första vägen är helt klart den enklaste och även den smakligaste. Det blir samma regler för alla och ingen behöver känna sig särbehandlad. kan det vara en budgetfråga om det ökar kostnaden för lönebidragen. Å andra sidan sjunker pensionsutbetalningen, så mellanskillnaden kan inte innebära så många kronor i statens budget. Med tanke på att det är väldigt många ideella föreningar som är och blir berörda är det bråttom med nämnda förändringar. Det finns alla skäl att underlätta för det ideellt arbetande och därför bör det ges regeringen till känna att det bör göras en översyn av regelverket för lönebidragsanställda vid pensionering.
mot · GX02A226 · 2009-09-30 00:00:00 — Insatser för det lokala och regionala skyddsombudsarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkta insatser vad gäller utbildning kring arbetsmiljöfrågor samt förbättrade förutsättningar för det lokala och regionala skyddsombudsarbetet. Åter kan vi höra hur arbetsmiljön på den svenska arbetsmarknaden försämras och härigenom genererar ohälsa och försämrat produktionsflöde. har stått långt fram vad gäller arbetsmiljösatsningar. Detta har kunnat ske genom att löntagarna och arbetsgivare sett ett gemensamt intresse i en god arbetsmiljö. För samhället har detta varit en viktig del i att också staten avsatt ekonomiskt utrymme för att utveckla och förstärka arbetsmiljöarbetet. Detta trepartssamarbete har varit viktigt och utgjort en grundpelare inom området. Den europeiska arbetsmiljöbyrån har sett hur den nya arbetsmarknaden med nya arbetslivstrender växer fram. Det är trender som även sätter sin prägel på den svenska arbetsmarknaden. Med kvarstående arbetsmiljöproblem på traditionell arbetsmarknad kopplad till de nya problemområden som följer av de nya trenderna måste ny kraftsamling till vad gäller arbetsmiljöfrågorna. Såväl arbetsgivare inom tidigare och ny arbetsmarknad liksom löntagarna genom sina förtroendevalda måste ges förutsättningar för kompetensutveckling och utbildning. Detta kan ske genom att staten genom ekonomiska förutsättningar skapar möjlighet för parterna på arbetsmarknaden att ta sitt ansvar. Härigenom kan även skyddsombudens roll och arbetsgivares ansvarförhållande tydliggöras. Det är också viktigt på arbetsplatsen att skyddsombudens roll uppvärderas för att ge den status som behövs för ett kraftfullt agerande. För nya företag som växer fram efter den innevarande ekonomiska krisen är det av största vikt att samhället i sitt stöttande arbete ger signaler om behovet av att skaffa sig en bild av det nödvändiga arbetsmiljöarbetet. Vill utvecklas som stabil och trygg nation inom sysselsättningens och arbetsmarknadens område är det viktigt att resurser skapas inom ramen för det trepartsförhållande som tidigare gjort krafttag för en tryggare arbetsmarknad med minskad ohälsorisk och ekonomisk styrka på en global arbetsmarknad.
mot · GX02A227 · 2009-09-30 00:00:00 — Rättvisa villkor i arbetslöshetsförsäkringen även för deltidsanställda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen. Regeringens trixande med a-kassan har lett till att arbetslöshetsförsäkringen har blivit så dyr men bara hälften så bra. Att alla måste betala lika mycket till a-kassan, oavsett om man jobbar heltid eller deltid, samt att a-kasseavgiften höjts kraftigt inom branscher som handel och hotell- och restaurangbranschen har tvingat många att lämna a-kassan. Många av dem som drabbas är kvinnor och då framförallt deltidsarbetande LO-kvinnor. När den borgerliga regeringen trasade sönder arbetslöshetsförsäkringen höjdes bland annat kravet på antalet arbetade timmar för att kvalificera sig från 75 . Om man blir sjuk riskerar antalet arbetade timmar att halka under 80 . Följden blir att deltidsarbetande som i normala fall arbetar står utan försäkring vid arbetslöshet. Detta är orättfärdigt och orättvist och gör att en redan utsatt grupp människor blir ännu mer utsatt. Försämringarna i a-kasseförsäkringen gör mer utsatt. Människor blir räddare och mindre förändringsbenägna och riskerar att halka efter. Därför bör regelverket ses över så att a-kassan återigen kan bli en rättvis och attraktiv försäkring även för deltidanställda.
mot · GX02A228 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klargörande av erfarenheter av kollektivavtalstecknande som en stabilisator på arbetsmarknaden i tider av globalisering. Svensk och nordisk arbetsmarknad har kännetecknats av stabilitet och tydlighet. Detta har skett genom att ansvarstagande parter tecknat kollektivavtal som klargör spelreglerna på arbetsmarknaden och som ger signaler till såväl löntagare som arbetsgivare. Dessa överenskommelser har gjort att , i internationella mått, haft få konflikter som stört produktionsflöden och härigenom viktiga delar för att upprätthålla ett välfärdssamhälle. Traditionen med kollektivavtal har hållits levande av båda parter och varit en viktig del i det politiska arbete som krävs för att som nation skall kunna möta den ökande globaliseringen och framtida utmaningar. De nordiska arbetsmarknadsministrarna gjorde starka markeringar om värdet av att parterna på arbetsmarknaden tar ett gemensamt ansvar genom bland annat kollektivavtalstecknande. Trots att liksom övriga nordiska länder har goda erfarenheter av svenska och nordiska modellen av avtalstecknande finns en diskussion som ifrågasätter parternas gemensamma ansvarstagande och styrkeförhållanden. Denna diskussion finns ända in i som lagstiftande församling. Inför framtida utmaningar inom det arbetsmarknadspolitiska området och de krav på åtgärder för att möta den ökande globalisering som finns, är det av största vikt att erfarenheterna av den svenska modellen lyfts fram och tydliggörs. Detta för att utgöra underlag för de ställningstaganden som kan komma inom arbetsmarknadens område och som behövs för att skapa en stabilisator på arbetsmarknaden i en allt mera globaliserad värld.
mot · GX02A229 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av arbete. Vi kan konstatera att den borgerliga regeringen inte är särskilt intresserad av att stärka och utveckla arbetsmiljöarbetet. Regeringens ambitioner fortsätter att minska på området. Besparingar på nära 160 miljoner på har inneburit att en tredjedel av inspektionerna har fått ställas in. En annan oroande utveckling är att utbildningen av skyddsombuden faller dramatiskt. Färre skyddsombud gör att det förebyggande arbetet minskar och att risken för att arbetsplatsolyckor och ohälsa kommer att öka. har det registrerats 105 000 arbetsskador, varav merparten var arbetsolyckor. Förutom arbetsplatsolycksfallen har det anmälts 12 000 arbetsplatssjukdomar. Ovanpå det är antalet rapporterade dödsolyckor alarmerande högt. En större andel av dödsolyckorna sker i små företag. Okunnigheten om arbetsmiljöfrågor i framför allt de mindre företagen är oroande. Det är arbetsgivarens ansvar att se till att de anställda inte skadas eller blir sjuka av jobbet. Arbetsgivarna ska arbeta systematiskt med arbetsmiljöarbete och ska se till att arbetsgivarna följer de lagar och regler som finns. Detta görs genom besök på arbetsplatser. Vi ser med oro på utvecklingen. Regeringen säger sig vilja ha fler personer i arbete men är inte beredda att satsa på arbetsmiljön. Det är viktigt att regeringen ser vikten av insatser när man vill att fler människor ska arbeta.
mot · GX02A230 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomslotsar. Det finns många ungdomar i vårt samhälle som av olika orsaker har ramlat mellan stolarna eller av andra orsaker behöver stöd och hjälp för att ta sig fram i samhället. Allt för många ungdomar mår dåligt, vilket i sin tur ger dåligt självförtroende och i värsta fall även psykiska problem. Vissa ungdomar kommer dessutom alldeles snett i tillvaron när de gör dag till natt och natt till dag och ibland hamnar i gäng med destruktiv och till och med kriminell tillvaro. Av den anledningen finns ett behov hos dessa ungdomar av stödjande insatser vid besök hos exempelvis arbetsförmedling, försäkringskassa eller socialkontor, ett behov som troligen dessutom kommer att öka i takt med den ökande arbetslösheten. Inom ramen för ungdomsgarantin skulle en lotsfunktion kunna skapas utifrån någon form av mentor- eller kontaktmannaskap, där personer i reguljärt arbete eller utbildning arbetar som lots. En lots kan där det anses lämpligt vara en jämngammal yngre person, medan det i andra fall behövs en lots med längre livs- och arbetserfarenhet.
mot · GX02A231 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffat förbud mot nattarbete. Nattarbetsförbudet infördes i svensk lagstiftning sådan. Det är hög tid att utvärdera hur lagstiftningen fungerar och huruvida förändringar är påkallade. Faktum är att är ett av de länder i där nattarbete är mest förekommande. En undersökning som genomförts av är det bara och som har en högre andel nattarbete än . Trots att företeelsen är så vanlig och därmed en så viktig del av den svenska arbetsmarknaden är det enbart efter prövning i som företag kan få nattarbete beviljat. En genomgång av beslut och praxis visar att dispensansökningar beviljas mycket restriktivt, vilket fått konsekvenser för de företag och anställda som annars kunnat utvidga sin verksamhet genom ökade anställningar. Det framgår till exempel att de särskilda skäl som måste föreligga för dispens inte kan vara enbart företagsekonomiska. Mycket har förändrats sedan nattarbetsförbudets infördes, inte minst gäller det allmänhetens syn på förbudet och det faktum att numer har att rätta sig efter gemensamma regler inom ramen för EU-direktiv. Tack vare de gemensamma EU-reglerna garanteras nattarbetare ett hälso- och säkerhetsskydd genom bland annat kostnadsfri läkarundersökning och rätt till regelbundna hälsoundersökningar. Reglerna innebär, bland annat, att arbetstagare om möjligt ska omplaceras till dagarbete om hälsoproblem uppstår. Statistiken visar att hälsokontrollerna verkar fungera utmärkt. uppvisade nattarbetande i den lägsta sjukfrånvaron bland arbetare, enligt Svenskt Näringslivs tidsanvändningsstatistik. Såväl tvåskiftsarbetare som dagarbetare uppvisade i undersökningen högre sjukfrånvaro. De som framför hälsoskäl som det främsta argumentet mot nattarbete alltså behöver hitta nya argument. Tittar man på andra länder inom kan man konstatera att flera valt att inte införa ytterligare förbud mot nattarbete än vad som redan följer av direktiven. Både eller , som vi ofta jämför oss med, har anpassat sig till de regleringar som gäller men har i övrigt inga begränsningar. Den svenska lagstiftningen framstår mot bakgrund av ovanstående som både ålderdomlig, svårförståelig och illa anpassad till dagens arbetsmarknad. Av den anledningen bör det svenska förbudet mot nattarbete avskaffas.
mot · GX02A232 · 2009-09-28 00:00:00 — Stöd för egen näringsverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte särskilja stödet till start av näringsverksamhet för dem som är från det stöd som utbetalas till dem som är . Regeringen har utfört ett väl genomfört arbete för att möta den ekonomiska krisen. Säkerligen har marginaleffekterna av en omfattande och global finansiell kris blivit mindre än vad som annars var förväntat. Likväl måste det understrykas att många av invånare har drabbats och förlorat sitt arbete. En grupp som drabbats särskilt hårt är våra unga där andelen som är arbetslösa är högre än genomsnittet. Mycket av den ackumulerade kunskapen som finns om arbetslöshet och utanförskap tyder också på att den som är långvarigt arbetslös löper risk att hamna i ett långvarigt eller permanent utanförskap. Stora delar av en ny generation löper således risk att slås ut. Bland dessa unga finns också framtidens entreprenörer och företagare. Många av dessa kanske kan förverkliga sina idéer med lite hjälp och stöd. finns det ett stöd för den som är, eller löper risk att bli, arbetslös men som bedöms ha förutsättningar för att starta en egen näringsverksamhet. Stödet motsvarar den arbetslöshetsersättning personen är berättigad till och betalas ut för att på så vis underlätta övergången. För att söka detta stöd måste emellertid den sökande ha fyllt 25år. Regeringen har även gjort det möjligt för unga att söka stöd för start av egen näringsverksamhet inom jobbgarantin för unga. Personen i fråga måste då ha varit arbetslös . Det är naturligtvis bra att även unga entreprenörer nu kan få ta del av detta stöd. Det vore dock önskvärt att inte göra någon skillnad på sökande som är och istället slopa åldersgränsen på stödet till förmån för ett allmänt stöd. Detta skulle också underlätta en övergång från en anställning till en egen näringsverksamhet. Många unga människor har ofta tidsbegränsade eller säsongsbetonade anställningar som de försöker parera. Regeringen bör därför omgående se över möjligheten att likställa stödet för egen näringsverksamhet som kan sökas av unga inom ramen för jobbgarantin för unga som med stödet för egen näringsverksamhet för dem som är .
mot · GX02A236 · 2009-09-25 00:00:00 — En ny och mer flexibel arbetsmarknadsmodell tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en ny flexibel arbetsmarknadsmodell. är ett av de länder som har högst ungdomsarbetslöshet i . Vi har inte råd att lämna en hel ungdomsgeneration i utanförskap utan vi behöver ta krafttag på arbetsmarknaden. Att ha ett jobb är viktigt för alla speciellt för unga. En person som står utan jobb i början på sin karriär riskerar att bli långtidsarbetslös, fråntagen sin framtidstro, sin arbetslivserfarenhet och sina drömmar. I där konjunkturen kraftigt har vikt nedåt, arbetslösheten och varslen ökat, ställs också nya krav på arbetsmarknadens flexibilitet. Regeringen har redan gjort mycket för att förbättra förutsättningarna för unga på arbetsmarknaden. Några exempel är halveringen av arbetsgivaravgiften för alla under 26år. Nystartsjobb med slopade arbetsgivaravgifter för unga som stått utanför arbetsmarknaden , jobbgaranti för unga, en reformerad gymnasieskola och en storsatsning på yrkesutbildning. Dessa är mycket bra reformer, men det räcker inte. Vi behöver självklart fortsätta arbetet för att förbättra för våra företagare genom att t.ex. ytterligare sänka arbetsgivaravgiften så att det blir billigare att anställa. Vi behöver också förändra arbetsrätten och göra den mer flexibel. Lagen om anställningsskydd (LAS) behöver förändras. LAS är ett hinder för ökad rörlighet på arbetsmarknaden och gör också företagen mindre benägna att anställa. I lågkonjunktur gör den också att den sist anställda får gå först, vilket ofta gör att unga människor och människor med utländsk bakgrund som kommit in på arbetsmarknaden blir av med jobben först. Men även i högkonjunktur har LAS negativa effekter. Många människor drar sig för att byta arbete eftersom rädslan att komma sist in ofta är stor. Rörligheten på den svenska arbetsmarknaden hämmas därmed drastiskt. Vi behöver skapa en ny och mer flexibel arbetsmarknadsmodell med individen i fokus. Vi ska ha en arbetsmarknadsmodell som uppmuntrar till rörlighet, trygghet, kompetensutveckling och vid behov omställning. Trygghet på arbetsmarknaden och hos individer måste skapas genom vetskapen om att mister man ett jobb så finns det nya jobb att gå till. En ny arbetsmarknadsmodell ska bestå av fyra delar. För det första behövs en förstärkt betoning på omställning i arbetslöshetsförsäkringen. För det andra behövs en reformerad arbetsrätt som minimerar LAS som lagstiftning och kompletteras med flexiblare anställningsformer. För det tredje bör det införas ett skatteavdrag för kompetensutveckling och för det fjärde måste kostnaderna för att anställa sänkas genom sänkta skatter. En sådan modell bör snaras utredas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02A237 · 2009-09-25 00:00:00 — Ökad mångfald av arbetsförmedlingsaktörer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra en mångfald av arbetsförmedlingsaktörer. Flera viktiga insatser har gjorts av regeringen för att stärka möjligheten till arbete och för att skapa bättre möjligheter för företagen. Genom att vi får fler och växande företag stärker vi möjligheten till fler anställningar. Det stora jobbskatteavdraget som införts har gjort det mer lönsamt att arbeta. För att fler ska ges möjlighet att gå från utanförskap till arbete har också nystartsjobb, instegsjobb och nyfriskjobb initierats på arbetsmarknaden. Det har också gjorts, och görs, stora insatser för ungdomar. Den reformering som skett av AMS/AMV har varit mycket bra. Tydligare fokus på matchning och coachning samt många andra saker har gjorts för att förbättra möjligheterna för människor att få ett arbete. Detta är viktiga delar men för att få ytterligare resultat och ge den arbetssökande än bättre valmöjlighet och service behöver fler steg tas. Ett sådant steg är att ge möjlighet för fler arbetsförmedlingsaktörer. En mångfald av olika fristående aktörer gynnar de arbetssökande. Med ett system med privata förmedlingsalternativ som erbjuder hjälp till arbetslösa får vi en mångfald av olika aktörer och ger ökade valmöjligheter till den arbetssökande. Detta gäller särskilt grupper som t ex unga, utrikes födda och funktionshindrade som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det har redan upphandlats många coacher och förmedlare inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet men tyvärr finns det fortfarande brister i dagens upphandlingsrutiner. Vi borde gå ett steg längre och införa ett valfrihetssystem för arbetsförmedlingstjänster där förmedlingsaktörer certifieras och rankas. Då ges den arbetslöse själv möjlighet att välja vilken förmedlare den ska vända sig till. Ett system med jobb-bonus skulle även kunna komplettera detta. Det innebär att en ekonomisk ersättning ges till utföraren utifrån hur många som fått varaktigt arbete. Detta bör ges regeringen tillkänna.