mot · GX02T426 · 2009-09-03 00:00:00 — Det är lätt att glömma bort att av befolkningen saknar tillgång till IT och Internet i hemmet. Om IT ska kunna minska miljöpåverkan måste den göras tillänglig för alla. Det är nödvändigt med informationssatsningar från exempelvis staten, studieförbund, folkhögskolor och utbildningsradion för att skapa en bred delaktighet för alla. har ett förslag om att starta informations- och utbildningsprojekt som ska aktivera de människor som inte har tillgång till eller av olika anledningar inte använder sig av Internet. Utbildningen är tänkt att ske via främst tv (Utbildningsradion) och i form av studiecirklar. anser att förslaget är intressant och vi har i vårt eget budgetförslag för staten avsatt medel till liknande projekt. Vi anser att staten ska stödja förslag som det som lagt fram. Detta bör ges regeringen till känna. anser även att samhället måste utnyttja tekniken inom lokala mediecenter på bibliotek och skolor. Det offentliga samhällets information och fakta ska ha hög tillgänglighet till IT. Modern teknik på arkiv, museer och bibliotek har därför en stor betydelse. Regeringen ska lägga fram ett förslag till hur kommunerna i samarbete med staten kan öka utbudet av IT-teknik på bibliotek och skolor. Detta bör ges regeringen till känna. (c) En tillgänglig infrastruktur För att alla ska kunna tillgodogöra sig den nya tekniken måste den finnas fysiskt tillgänglig för alla. Att bygga bredband går inte av sig självt. Marknaden har inte klarat av att förse hela landet med bredband. Staten har därför förmedlat åtskilliga miljarder kronor till byggande av bredband. Men fortfarande finns det vita fläckar i förorter och på landsbygden där människor saknar infrastruktur. anser att människor ska kunna leva kvar där de bor och en utbyggd IT-infrastruktur kan underlätta detta. Staten bör därför bygga ut IT-tillgången så att det inte blir en klass- eller landsbygdsfråga om tillgänglighet. Detta bör ges regeringen till känna. För att inte förstärka klyftan mellan tätbebyggda områden och landsbygd måste staten ta ansvar för att alla kan få tillgång till bra bredband, vilket betyder en överföringskapacitet som i alla fall inte är lägre än . anser att det ska tas fram en långsiktig strategi för och finansiering av en fortsatt bredbandsutbyggnad i landet motsvarande minst i överföringshastighet. Detta bör ges regeringen till känna. Det är också viktigt att kostnaden för att använda datakommunikationer är likvärdig över hela landet. Staten måste garantera att människor och företag kan använda höghastighetsuppkoppling motsvarande minst /s till kostnader som är likvärdiga med dem som återfinns i tätorter. Detta bör ges regeringen till känna. (d) En gemensam infrastruktur Infrastruktur är en kollektiv nyttighet och av sin natur olämplig att driva och äga på kommersiell grund. Den samhällsekonomiska nyttan är mycket större med ett gemensamt ägande. Därför är järnvägar, vägar, telenät, kassaservice m.m. självklara delar i statens förvaltning. Bredband skiljer sig inte i sak från detta. Det är en infrastruktur likt järnvägar, dvs. det är inte rationellt att bygga fler optiska kablar bredvid varandra bara för att öka konkurrensen. Risken med en infrastruktur som vilar på kommersiell grund är en utveckling som baseras på ett snävt företagsekonomiskt perspektiv, som mycket väl kan gynna det egna företaget, men inte allmänheten eller miljön. Därför anser att den samhälliga kontrollen och ägandet över IT-infrastruktur ska stärkas, bl.a. för att kunna utgöra en del i ett samhällsbygge för minskad miljöpåverkan. Detta bör ges regeringen till känna. Staten bör mer aktivt använda sig av statliga företag inom området. ägs till av staten. Företaget distribuerar radio och tv till hushåll i via en rikstäckande infrastruktur, där kunderna är public service-bolag och kommersiella bolag. erbjuder även öppna bredbands- och fastighetsnät. når bolagets bredband 49 kommuner, 1miljon invånare och 80000 företag. 2006 var utdelningen till staten . anser att regeringen ska ge direktiv till att kraftfullt fortsätta utbygganden av bredband i hela landet och att köpa in privata bredbandsnät. Detta bör ges regeringen till känna. Staten bör även minska lönsamhetsmålet till och avskaffa utdelningsmålet för att möjliggöra utbyggnad av bredbandsnät i landet. Detta bör ges regeringen till känna. (e) Öppna källkoder och öppna standarder För IT-användare är det väsentligt att programmen är möjliga att ta del av, använda och utveckla. Alla de program som används (ordbehandlare, kalkylprogram, andra Office-motsvarigheter, e-postprogram, kalenderhanterare, bildbehandling, webbrowsers m.m.) finns även i öppna versioner. Att använda öppen mjukvara innebär en rad fördelar. Öppen mjukvara innebär att det står användaren fritt att ändra i mjukvaran, vilket gör att t.ex. staten och andra fritt kan anpassa den efter behov. Öppen standard är när det finns en enighet om att använda sig av samma teknikstandard. anser att IT måste vara ett utvecklingsområde där alla ges tillgång att fritt utveckla sin kreativitet, där man har en chans att använda program efter eget huvud, där varje människa har rätt att anpassa program efter det behov man har, där individen har rätt dela med sig av program och information samt att det finns en möjlighet för varje människa att förbättra och utveckla ett program. är denna frihet delvis beskuren och styrd av multinationella företag, som utan kontroll av demokratiska organ ensamma kan bestämma utifrån ett snävt vinstperspektiv. Utifrån ett jämlikhetsperspektiv kan inte information vara begränsad till privata företags intressen. Utifrån ett miljöperspektiv är det väsentligt att IT-utvecklingen inte hindras eller hämmas. Den offentliga sektorn bör gå före och vara ett föredöme inom detta område. De statliga myndigheterna ska till regeringen ha lämnat förslag på hur de har övergått till ett system med öppen mjukvara och öppna standarder. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns mycket som talar för att cykeln är ett viktigt transportmedel. Aspekter som minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad hälsa och ökad trafiksäkerhet är alla intimt förknippade med cykeln. Men det finns även positiva sociala dimensioner i och med att det är ett relativt billigt transportfordon. Det gör att den är tillgänglig även för människor med låga inkomster, t.ex. barn och ungdomar. Kvinnor och män använder sig i lika stor utsträckning av cykel som transportmedel. Eftersom kvinnor dock har lägre tillgång till bil och lägre inkomster än män kan satsningar för en ökad cykeltrafik ändå ses som en jämställdhetsfråga inom trafikpolitiken. Trafikpolitiken är i allmänhet styrd och inriktad mot mäns värderingar och erfarenheter. Trots den stora betydelsen av cykeln är det sällan cyklar prioriteras i trafiken eller när det gäller resurser till investeringar. När alla talar om vikten av transportslagsövergripande lösningar finns nästan aldrig cykeln med som en del i en helhet. Som ett litet försök i att lyfta detta transportslag tog fram en cykelstrategi . Dokumentet är fortfarande i grunden ett vällovligt försök att öka andelen transporter på cykel. Bland annat anger strategin att andelen resor på cykel ska öka från till 2010. Det är knappast ett radikalt mål, men kan ändå tolkas som en ambition till en trendmässig ökning. Dessvärre har strategin i mycket liten utsträckning verkställts och många förslag till åtgärder väntar ännu på att genomföras. Istället har andelen resor på cykel minskat till . En utveckling man knappast kan vara glad över. uppdaterade cykelstrategin, som lämnade en rapport om hur man kan underlätta för tågresenärer att ta med sig cykel på tåg eller till stationen. 2006 tog () fram en rapport på uppdrag av regeringen om cykelns roll i transportsystemet. Det finns således olika rapporter innehållande förslag som kan leda till att cykelns roll i transportsystemet stärks. Även inom cykelvärlden finns det en rad intresseorganisationer som lämnat förslag till en förbättrad cykelpolitik. Det enda som återstår för det politiska systemet är att bestämma inriktning och framför allt tillföra medel så att cykeln får en berättigad andel av de totala medlen som ges till investeringar inom infrastrukturen. Inom en rad områden har cykeln mycket stor potential och är därmed ett framtidsinriktat transportmedel på kortare distanser. (1) Miljö- och klimatvänlig Om fler cyklar är det lättare att nå de av uppsatta miljökvalitetsmålen. Det är framför allt målen om god luftkvalitet, begränsad klimatpåverkan och en god bebyggd miljö som berörs. För om andelen resor med cykel ökar blir utsläppen från vägtrafiken självklart lägre, vilket påverkar den lokala och globala luftmiljön. Fler som cyklar leder även till en bättre byggd miljö mer anpassad till människor än bilar. (2) Kan ge ökad trafiksäkerhet Studier visar att ju fler människor som använder sig av cykel i stället för bil, desto färre olyckor och döda. Länder som har en hög andel cykeltrafik har lägre antal trafikdöda jämfört med länder med liten cykeltrafik. Det förutsätter dock investeringar i cykelinfrastruktur eller att motortrafikens hastighet sänks där cyklister blandas med bilar. Det är även viktigt att cyklister själva följer de regler som är uppsatta samt använder sig av hjälm. (3) Billigare för samhället Inom transportpolitiken råder det alltid konkurrens om pengar mellan trafikslag. Men med tanke på att av antalet resor sker med cykel har tilldelningen till cykeltrafiken varit låg. Cykeltrafiken får av de som stat och kommuner lägger på drift, underhåll och utbyggnad av vägnätet. Om en större andel av medlen tillfaller cykeltrafiken skulle samhällets kostnader minska. Det är som bekant betydligt billigare att bygga en cykelbana än en väg när det handlar om att lösa transporter på kortare sträckor. Schablonkostnaden för en ny cykelväg är cirka. per längdmeter, även om det i tätorter kan vara högre. (4) Förbättrar hälsan Att många människor i är fysiskt inaktiva skapar problem. En bra hälsa och ett gott välbefinnande kan man delvis skapa genom regelbunden motion. Forskning visar att det är regelbundenheten som befrämjar hälsan och cykeln skulle i det sammanhanget kunna var ett viktigt komplement till flertalet lokala transporter. Det kan till exempel gälla att ta cykeln till ett kollektivtrafikläge i stället för att åka bil hela vägen till jobbet. Cykelvägar och kollektivtrafikplatser måste självklart kännas trygga och säkra för att fler ska använda sig av cykel. (5) Fler får chans att förflytta sig Ett av de transportpolitiska målen är ökad tillgänglighet. Barn, ungdomar och andra som inte har ständig tillgång till bil har sämre tillgång till transportsystemet. av alla hushåll saknar bil. En förbättrad cykeltrafik kan därmed förbättra tillgängligheten för väldigt många människor. Om barns och ungdomars cyklande stärks, skapas goda förutsättningar för framtida transportvanor som är miljövänliga och hälsobefrämjande. (6) Kan , kan vi! I har det satsats mycket på cykel. En mycket bra sammanfattning av vad det betyder finns redovisad i Cykeln i transportsystemet utvecklingsmöjligheter av , skriven på uppdrag av (). Ett utdrag ur rapporten redovisas här nedan: Det största hindret mot gång och cykling är att vi i utformat våra städers bebyggelse- och trafiksystem med utgångspunkt i biltrafikens krav. Bilisten erbjuds ett sammanhängande nät med god och jämn standard, bra vägvisning, komfortabel och säker utformning, bra siktförhållanden och belysning, samt god tillgång på parkering och snöröjning inom rimlig tid. Mycket lite av detta erbjuds gång- och cykeltrafiken. En grundläggande förutsättning för att cykeln ska bli ett effektivt och attraktivt transportsätt är att den ges högre prioritet i trafik- och samhällsplaneringen. Välplanerade cykel- och gångnät måste vara en naturlig del i kommunernas översiktsplanering. börjar och upphör cykelvägar ofta plötsligt. Det betyder att en stor del av cykeltrafiken får ske i blandning mellan tät och snabb biltrafik. Cykelvägar går ofta omvägar jämfört med biltrafiken. Framkomligheten hindras av bilvägkorsningar m.m. där bilister i praktiken har företräde framför cykeltrafik. Vägvisningen i cykelnäten är ofta undermålig och tillgången till cykelparkering bristande. Det är även förenat med stora risker att ta sig fram till fots eller på cykel i trafiken. dödades ca 30 cyklister. Räknar man ihop dödade, svårt och lindrigt skadade var det ca 2000 cyklister som drabbades. Utifrån exponering är det fem gånger farligare att cykla eller gå i jämförelse med att åka bil. Ökad trafiksäkerhet för gående och cyklister är en viktig åtgärd för att främja och öka dessa transportsätt. En bra cykelpolitik handlar inte bara om nya cykelvägar utan även om att göra cykelresor snabbare, säkrare och bekvämare. Viktigt är att undvika onödiga tidsförluster p.g.a. omvägar, och då särskilt regleringar som är tänkta för att begränsa biltrafiken (till exempel enkelriktade gator). Cykelbanor är bra för att höja komfortupplevelsen. Banorna måste hålls hela och rena, inte minst . Ofta snöröjs cykelbanor långt efter bilvägarna. En bilfri stad är det bästa komfortkravet för att trivas som fotgängare. Direkta, säkra och komfortabla gång- och cykelstråk till busshållplatser och järnvägsstationer är en viktig del i ett effektivt transportsystem. Det kan skapa god tillgänglighet utan att bilen behöver bli inblandad. Cykel- och gångtrafik bör liksom kollektivtrafik prioriteras genom trafiksignaler, separata körfält etc. Möjligheten att ta med cykel på kollektivtrafik måste förbättras. För att cykeln ska vara en del av en omställning mot en mer miljöanpassad transportsektor krävs bl.a. följande: (a) Fastställda och tydliga mål för ökad cykling skedde av alla resor på cykel. I nationella cykelstrategi angavs som målsättning att cykeltrafikens andel skulle öka till . Så har tyvärr inte skett utan tvärtom verkar cykelns andel av antalet resor minska. Av de kortväga resorna är det som sker med cykel. Detta är både beklagligt och anmärkningsvärt med tanke på att ungefär hälften av alla bilresor är kortare än . Cykelns andel av antalet resor varierar stort i landet. Om människor i allmänhet skulle cykla lika mycket som i t.ex. , och , skulle antalet cykelresor i landet öka med . Om vi cyklade lika mycket som man gör i skulle antalet cykelresor öka . Om 2544-åringar utan barn skulle använda sig av cykel i samma utsträckning som 1524-åringar med eget boende, skulle cyklandet öka . Enligt Trast (Trafik för en attraktiv stad) är det möjligt att föra av alla bilresor till cykel. Man kan kort konstatera att det finns en stor potential att få fler att ta cykeln. Samhället bör därför ställa upp ett mer radikalt krav på ambitionerna för ett ökat cyklande, men även följa upp det uppsatta målet mycket bättre än vad som skett . Vi är i större behov än någonsin, på grund av miljö- och klimathot, av en snabbare omställning av transportsektorn till ett mer ekologiskt hållbart system. anser att en rimlig ambitionsnivå när det gäller cykelns andel av antalet resor bör vara att andelen ska öka från dagens till till 2015 och till till 2019. Detta bör ges regeringen till känna. (b) Inrätta cykelsamordnare Det är viktigt att tillse att målsättningen om ökad andel cykeltrafik verkligen uppfylls. Därför bör det inrättas både en nationell och regionala cykelsamordnare. Cykelsamordnaren ska ha till uppgift att samordna forskning och utveckling inom området cykeltrafik, vara aktiv och deltagande i infrastrukturplaneringen på nationell nivå, ansvara för relevanta utbildningar inom området och för det nationella cykelbokslutet m.m. Samordningen på regional nivå kan ske vid eller om regionen själv önskar av att ett regionalt självstyrelseorgan. Det som ovan anförs om cykelsamordnare bör ges regeringen till känna. (c) Utvärdera målen noga Det krävs en god och kvalitativ uppföljning och utvärdering av arbetet med att nå målet. Uppföljning av cykeltrafiken bör på nationell och regional nivå ske genom s.k. cykelbokslut. Detta bör ges regeringen till känna. Exempel på saker som kan ingå ett cykelbokslut är cykeltrafikens omfattning, olycksdata, investeringar i infrastruktur, genomförda kampanjer, cyklisternas värderingar m.m. För att regioner ska kunna genomföra ett bokslut krävs att det antagits ett regionalt cykelprogram. Bokslutet på regional nivå kan ske vid eller om regionen själv önskar av ett regionalt självstyrelseorgan. (d) Öka anslaget till investeringar i cykelinfrastruktur får cykeltrafiken av staten och kommunernas anslag inom vägtrafiken, men det är av samtliga transporter som sker med cykel. Förutom framtidsargument som berör miljön, hälsan och sociala aspekter, så är det även rimligt att både kommuner och stat ökar andelen medel till cykeltrafiken så att det i högre grad motsvarar människors användande av detta transportslag. anslår staten ca till cykelvägar. av dessa går till nyanläggning av cykelvägar, till drift och underhåll, samt som bidrag till kommuner för investeringar i gång- och cykelvägar. Men det är en nivå som är alldeles för låg för att möjliggöra en större ökning av antalet transporter på cykel. Den analysen delas även av i deras förslag till reviderad cykelstrategi. bedömer att det krävs betydligt större satsningar än vad som skett om cykelresandet ska öka. anser att den framtida nivån på insatser bör uppgå till . Vi delar den bedömningen och avsätter därför dessa medel i vårt förslag till infrastrukturinriktning för 20102019 (se motion 2008/09:T9 med anledning av regeringens proposition angående transportinfrastrukturen, Framtidens resor och transporter 2008/09:100), men även i budgetmotion för statens budget 2010. Regeringen bör avsätta medel till investeringar i cykelinfrastruktur i enlighet med vad som här ovan anförs. Detta bör ges regeringen till känna. har även bedömt det som angeläget att göra vissa punktinsatser i ett trettiotal större kommuner i landet och föreslår därför att statsbidraget till kommuner bör höjas med , det vill säga att det totalt bör motsvara . Även här delar vi bedömning och har avsatt även dessa medel i den nämnda motionen. Sammantaget betyder vårt förslag till höjda statliga anslag till cykeltrafiken, att cykeltrafikens låga statliga bidragsnivå på 200 miljoner höjs till . var initiativtagare till klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som infördes och som regeringen avvecklar. Programmet innebär att kommuner och andra lokala aktörer kan få bidrag till långsiktiga investeringar som minskar växthuseffekten. Vårt förslag betyder att avsätts till programmet. Klimp beräknas minska utsläppen med koldioxidekvivalenter enligt en utvärdering av . Förra årets bidrag till klimatinvesteringar beräknades ge dubbelt så stor klimatnytta per bidragskrona jämfört med när systemet infördes . Det har således varit ett mycket träffsäkert och effektivt sätt att minska klimatpåverkan. Vår tanke är att kommuner även ska kunna söka bidrag från Klimpanslaget när de vill göra investeringar i cykelinfrastruktur. (e) Låt cykeln vara en del av tågresan Det finns ett stort behov av att stimulera människor till att kombinera resande med cykel och tåg. Önskar vi ett hållbart transportsystem måste kombinationsresor ges en större tyngd i planeringen. Det måste bli enklare och smidigare att till exempel ta med sig cykeln på tåget eller att ta cykeln till en hållplats för kollektivtrafik. Om människor känner att det är besvärligt och krångligt med kombinationsresor, blir antagligen valet av bil som transportmedel mer attraktivt. Detta leder naturligtvis till ökad belastning på miljö och klimat, men gör även att människor rör på sig i mindre utsträckning. Enligt () används cykeln som en del av resan i av samtliga tågresor. vet vi att av landets befolkning bor inom en radie av fågelvägen från en järnvägsstation. I är det av alla som åker tåg som tar cykeln till stationen. Även om vi är ett land med långa avstånd finns det goda möjligheter att få fler att ta med sig cykeln på tåget. Men det finns även goda förutsättningar för människor att ta cykeln till ett kollektivtrafikläge och sedan byta till tåg eller buss. För att människor ska vilja ta cykeln till tåget måste det finnas gott om cykelparkeringar som är säkra och har regnskydd. I vissa lägen bör det även byggas cykelgarage med bevakning. fick i regleringsbrev i uppdrag att redovisa konkreta åtgärder för att öka möjligheterna till kombinerade resor med cykel och tåg. redovisade sitt uppdrag i underlaget Åtgärder för att öka kombinerade resor med cykel och tåg. får i uppdrag analysera och belysa vilka möjligheter (PBL) ger att hantera cykeltrafik och cykelparkeringar samt överväga behovet av mer preciserade regler för att stärka cykeltrafikens ställning kommunerna, alternativt stationsförvaltaren, får ett tydligt ansvar vid byggande och drift av cykelparkering ska lyfta fram och presentera statistik om cyklar reglerna för statsbidrag ska ändras så att även kommunerna, och inte bara trafikhuvudmännen, kan bli mottagare av statsbidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar såsom cykelparkeringar incitament till arbetsgivare övervägs för att uppmuntra anställda att använda cykel som en del av resen till och från arbetet. Regeringen bör genomföra förslag till åtgärder för att öka kombinerade resor med cykel och tåg. Detta bör ges regeringen till känna. (f) Bygg cykelparkeringar vid järnvägsstationerna har även gjort en översyn av hur mycket det skulle kosta att bygga ut antalet cykelparkeringer vid tågstationerna. uppskattar kostnaden till . Om statens andel av bidraget skulle motsvara 50procent blir statens kostnad . Vi delar bedömningen och avsätter därför dessa medel i vårt förslag till infrastrukturinriktning för 20102019 (se motion 2008/09:T9 med anledning av regeringens proposition angående transportinfrastrukturen, Framtidens resor och transporter 2008/09:100), men även i budgetmotion för statens budget 2010. Regeringen bör avsätta medel till cykelparkeringar vid järnvägsstationer i enlighet med vad som här ovan anförs. Detta bör ges regeringen till känna. (g) Tvinga tågoperatör att använda tåg som kan medföra cykel har ingen makt när det gäller att tvinga tågoperatörer att använda sig av tåg som kan medföra cykel. Det är järnvägsföretagen och de som upphandlar trafik som avgör detta. Vi anser att det måste ske en ändring inom detta område. Ingen operatör ska kunna bedriva persontrafik om man inte använder tågvagnar som kan transportera cyklar. Detta bör ges regeringen till känna. (h) Möjliggör att fler kan klimattrampa till jobbet Nästan hälften av alla bilresor i är kortare än . Arbets- och tjänsteresorna utgör drygt hälften av resorna. Ett sätt att stimulera människor att ställa bilen och välja att cykla till arbetet är att ge en cykel till de anställda. Vi vill slopa arbetsgivaravgiften och förmånsbeskattningen för cykel i de fall där arbetsgivare stimulerar sin personal att istället för bil ta cykel till arbetsplatsen. Detta bör ges regeringen till känna. (i) Stöd forskning om cykeltrafiken Andra transportslag har många fler forsknings- och demonstrationsprojekt knutna till sig än vad som är fallet med cykeltrafiken. Det finns därför ett behov av att samla in data och statistik inom en rad forskningsfält för att öka kunskapen om cykelfrågor. Särskilt värdefull är forskning som kan leda till ökad kunskap om hur man kan öka cyklandet inom vissa grupper. Regeringen bör i regleringsbrev eller i annan form ge i uppdrag att utreda cyklandets aspekter utifrån socioekonomiskt och etniskt perspektiv samt jämställdhetsperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna. (j) Ändra den samhällsekonomiska modellen Regeringen har deklarerat att samhällsekonomiska analyser ska spela en viktig roll vid prioriteringen av infrastrukturinvesteringar. Transportsektorns utformning är i hög grad beroende av var samhället satsar sina resurser. Investeringar i infrastruktur sker efter ekonomiska analyser där man försöker välja det alternativ som är samhällsekonomiskt mest lönsamt.