ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A403 · 2009-10-05 00:00:00 — Lagstiftning om ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att möjligt återkomma till med en proposition som innebär att bristande tillgänglighet klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. möts personer med funktionsnedsättning av otillgängliga miljöer. Det kan gälla gatumiljöer, tillgänglighet till affärer och restauranger, kollektivtrafik, biografer med mera. Med tillgänglighet menas både tillgång till den yttre miljön samt tillgång till information och möjlighet till kommunikation. Att i en verksamhet där man vänder sig till allmänheten låta bli att vidta skäliga åtgärder för tillgänglighet är att diskriminera personer med funktionsnedsättningar. av alla anmälningar om diskriminering som inkommer till () har sin grund i bristande tillgänglighet. saknar HO verktyg för att beivra denna typ av diskriminering, vilket också gör att det saknas en piska som påminner om vikten av allas inkludering i samhället. För att uppnå full tillgänglighet för alla krävs därför en lagstiftning innebärande ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet. En sådan lagstiftning finns redan i många länder. Den samlade rörelsen för personer med funktionsnedsättningar har länge arbetat för att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. Tyvärr tillmötesgick inte regeringen detta önskemål i vårens proposition Ett starkare skydd mot diskriminering (2007/08:95), trots att både HO och utredningen om en ny diskrimineringslagstiftning föreslagit att bristande tillgänglighet bör klassas som diskriminering. Tyvärr har denna viktiga fråga förpassats till en ny utredning. Paradoxalt inträffade detta som den nya konventionen om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar ratificerades av en konvention som tar tydlig ställning för att underlåtenhet att göra skälig anpassning är diskriminering. Vi behöver en lagstiftning om ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet för att ska kunna leva upp till FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. ska den av enhälligt antagna handlingsplanen Från patient till medborgare, med målet om ett tillgängligt samhälle för personer med funktionsnedsättningar, vara genomförd. Det är därför hög tid för att följa , och exempel och göra bristande tillgänglighet till en diskrimineringsgrund i lagens mening. bör därför ge regeringen tillkänna vikten av att möjligt återkomma till med en proposition som innebär att bristande tillgänglighet klassas som diskriminering i svensk lagstiftning.
mot · GX02A407 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av a-kassereglerna för politiskt förtroendevalda. Ett demokratiskt styrelseskick är inte en gång för alltid givet. För att upprätthålla demokratin måste vi återerövra den gång på gång och vårda det som håller den uppe. Bärande i vårt representativa styrelseskick är alla de medborgare som på sin fritid vid sidan om sin ordinarie sysselsättning åtar sig att uträtta ett politiskt uppdrag. Det är dessa människor som tjänstgör som nämndemän i våra domstolar och är såväl granskare som beslutsfattare i kommunala nämnder och styrelser. Den ekonomiska ersättningen är ofta tämligen blygsam. Familjelivet liksom arbetet får ofta stå tillbaka. Skälen till att samtliga politiska partier får allt svårare att tillsätta sina poster är säkerligen många men en grundförutsättning för att någon ska vara beredd att ställa upp för en politisk gärning är förstås att det inte äventyrar den privata ekonomin. Som det är kan det straffa sig att vara fritidspolitiker vid en eventuell arbetslöshet. A-kassereglerna säger nämligen att för varje gång en person tar tjänstledigt från sitt heltidsjobb för ett politiskt uppdrag på arbetstid som ersätts med ett dagarvode, så görs avdrag i det som är a-kassegrundande. Även om det mesta av en fritidspolitikers uppdrag utförs på just fritiden så är det inte ovanligt att de politiska uppdragen även innebär tjänstledighet i en större omfattning. Gruppmöten, utbildningsdagar och studiebesök som ingår i ett politiskt engagemang resulterar enkelt i att den faktiska arbetstiden i det reguljära arbetet begränsas till . Om fritidspolitikern blir arbetslös, så räknas denne inte som heltidsarbetande. Kontentan blir att varje politiskt uppdrag med sammanträdesarvode innebär en sänkning av a-kassenivån vid arbetslöshet. kom en kammarrättsdom i frågan som innebär att många fritidspolitiker riskerar att drabbas hårt av de skärpta a-kassereglerna för deltidsarbetslösa. Om det demokratiska systemet ska fortsätta fungera måste det finnas personer som åtar sig politiska uppdrag. Politiskt engagemang ska inte hindras, tvärtom bör vi göra allt för att underlätta politiskt engagemang, även under arbetstid. Därför anser vi att regeringen måste genomföra en översyn av a-kassereglerna för fritidspolitiker.
mot · GX02A408 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka provanställningstiden från dagens . Att anställa en person innebär ett stort steg för en företagare. Många övervägningar ska göras innan ett beslut om nyrekrytering kan fattas. För det mesta är rekryteringen lyckosam, både för arbetstagaren och för arbetsgivaren. En anställning är dock förknippad med stora kostnader, inte minst för ett mindre företag. Om inte den anställde lever upp till förväntningarna, eller rent av missköter sina åtaganden, kan det kosta oerhört mycket för ett litet företag. Regeringens reform allmän visstidsanställning Regeringen har gjort ett antal väsentliga reformer för att förbättra näringslivsklimatet och dynamiken på arbetsmarknaden. En av dessa är införandet av en allmän visstidsanställning som ny anställningsform. Allmän visstidsanställning innebär att en arbetsgivare kan säga upp en person utan några speciella skäl. Under den allmänna visstidsanställningen tillämpas ingen uppsägningstid. Den som arbetat hos en arbetsgivare , blir dock automatiskt tillsvidareanställd. Detta system är till gagn för såväl företagaren som den anställde. Det är positivt att regeringen infört allmän visstidsanställning som ny anställningsform. Vi vill emellertid gå vidare och även se över längden . En provanställning är en anställningsform där en nyanställd blir anställd på prov . Under en provanställning är uppsägningstiden kortare än under en vanlig tillsvidareanställning, ibland ner mot . En provanställning kan inte förlängas till en ny period av provanställning. Om arbetsgivaren inte underrättar den anställde om att provanställningen ska avslutas innan det har gått , övergår anställningen i en tillsvidareanställning. Som företagare är det ett stort beslut att anställa en ny person. Helst vill man ha en kompetent och flitig person, som sköter sitt jobb och passar in i arbetsgemenskapen. Många företagare anser att sex månaders provanställning är en väl kort tidsrymd för att utvärdera en anställd och kunna fatta beslut om en fast anställning. Dessutom innebär i praktiken då själva beslutet att tillsvidareanställa måste tas före provanställningens utgång. Många företagare önskar därför, på goda grunder, en förlängning av tidsgränsen. Vi kristdemokrater delar den analysen och anser att regeringen bör överväga att öka provanställningstiden från . Det bör noteras att reformen inte bara skulle underlätta för den enskilde näringsidkaren, utan även ge ökade möjligheter för framförallt människor som befinner sig långt från arbetsmarknaden att hitta tillbaka till förvärvsarbete och egen försörjning. kan enskilda företagare nämligen dra sig för att anställa någon som exempelvis varit långtidssjukskriven, i rädsla över att den anställde kommer att bli sjuk igen. Med en fördubblad provanställningstid skulle den som befinner sig långt från arbetsmarknaden ges ökade möjligheter att visa sin arbetsförmåga, till gagn både för företagaren och den som tar steget från ett långvarigt utanförskap från arbetsmarknaden. Vi anser därför att regeringen bör utreda möjligheten att utöka provanställningstiden från dagens .
mot · GX02A411 · 2009-10-02 00:00:00 — Stärk skyddet mot godtyckliga uppsägningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddet mot godtyckliga uppsägningar. finns en uppsjö av olika anställningsformer. Visstidsanställningar blir allt vanligare på arbetsmarknaden. Enligt kortperiodiska sysselsättningsstatistik har 617800 människor visstidsanställning. Att så många har en otrygg anställning innebär en maktförskjutning på arbetsmarknaden. Lagen om anställningsskydd (1982:80), LAS, kom till för att skydda arbetstagare mot godtycklig behandling. Arbetsgivarens rättigheter att fritt säga upp folk begränsades genom lagen. Tillsvidareanställning skulle vara och den anställningsform som lagen utgår ifrån. Visstidsanställningar skulle vara undantag. har det skett en uppluckring av anställningstryggheten som gett arbetsgivaren möjligheten att säga upp anställda av anställningen, utan några motiv alls. I praktiken innebär detta att en anställd kan arbeta utan att omfattas av uppsägningar i LAS. Många av dem som har visstidsanställningar är unga. Deras första kontakt med arbetsmarknaden sker ofta via ett arbete med osäkra anställningsvillkor. För fortsatt anställning är den visstidsanställde beroende av arbetsgivarens godtycke. Det påverkar möjligheten att ställa krav och att utnyttja rättigheten att vara aktiv i en fackförening. Den fackliga anslutningsgraden bland unga har minskat . Visstidsanställda är i mycket lägre utsträckning medlemmar i facket än tillsvidareanställda. Som en följd av detta har visstidsanställda lägre lön, sämre möjligheter till kompetensutveckling och känner oftare oro . En anställningstrygghet som är lika för alla kräver en förbättrad lagstiftning. Då värnas den svenska kollektivavtalsmodellen även . Ska vi ha en stark facklig organisation är det viktigt att unga människor blir medlemmar i facket. Avsaknaden av anställningstrygghet påverkar fritiden och familjesituationen. Många oroar sig för hur framtiden ska bli. Det blir nästan omöjligt att få de tre B-na i form av bostad, bil och barn med en varierande och osäker inkomst. Den nuvarande lagstiftningen måste förbättras så att vi får en stark anställningstrygghet. Det skapar modiga, kreativa och starka människor. Det kan finnas skäl för arbetsgivaren att ibland behöva anställa . I sådana fall ska det finnas möjlighet för arbetsgivaren att komma överens avtalsvägen med den fackliga organisationen.
mot · GX02A412 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmiljölagen. Åtgärderna för att komma till rätta med höga ohälsotal handlar oftast om insatser som riktar sig mot socialförsäkringssystemen. Genom att strypa ekonomin i socialförsäkringarna och begränsa den enskildes ekonomiska förutsättningar ska ohälsotalen minska. Mindre insatser görs för att se på vilka strukturella åtgärder som behövs för att komma åt problemen. Vad som behövs är bland annat ett bra, tydligt och effektivt förebyggande arbete på våra arbetsplatser där arbetsmiljölagen fungerar som ett bra verktyg. Men i många stycken stämmer inte arbetsmiljölagen överens med andra lagar på arbetsmarknaden, eftersom den är offentligrättslig. Vid till exempel påföljder vid arbetsplatsolyckor är detta förhållande bra. Men när det gäller lagens delar om förebyggande arbete blir det offentligrättsliga perspektivet helt fel. Rättstillämpningen på svensk arbetsmarknad bygger på att de kollektivavtalsbärande parterna hittar förhandlingslösningar, och där någon part brutit mot avtal eller lag, regleras skadeståndsansvaret utifrån en civilrättslig process, ytterst Arbetsdomstolen. Denna förhandlingsprocess har lett till en väl utvecklad praxis i anställningsskyddsfrågor och i medbestämmandefrågor. För att driva fram praxis utifrån arbetsmiljölagen måste man gå vägen över polisanmälan, åtal och domstolsprocess. För att göra arbetsmiljölagen till ett mer användbart verktyg för att förebygga ohälsa i arbetslivet, bör arbetet se över.
mot · GX02A413 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring av företagshälsovården. Ohälsan i arbetslivet är ett allvarligt problem både på individnivå och på samhällsnivå. Förslitnings- och belastningsskador utgör majoriteten av diagnoserna hos sjukskrivna. Ohälsa är ett mångfasetterat problem som kräver ett samlat grepp. En viktig del i detta arbete är att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatserna. I detta arbete har företagshälsovården en stor betydelse. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen skyldig att ge företagshälsovård i den omfattning arbetsförhållandena kräver. efterlevs tyvärr inte alltid arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård på ett tillfredsställande sätt. Detta område bör därför ses över. För att företagshälsovården fullt ut och på bästa sätt ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot ohälsan krävs det att den håller en hög generell standard och att de företag som erbjuder företagshälsovård har tydliga riktlinjer att utgå ifrån när det gäller att säkerställa kvalitetsnivån. Detta skulle man kunna göra genom en så kallad kvalitetsförsäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lagen. I SOU 2004:113 föreslås att enskilda företagshälsovårdsenheter ges möjlighet att få ett samhälleligt godkännande av sin verksamhet, ett slags kvalitetsstämpel. Godkänd företagshälsovård ska ha kompetens inom medicin, teknik, beteendevetenskap och ergonomi. Utredningen föreslår dock inte några skärpningar av arbetsgivares skyldighet att anlita företagshälsovård. Med anledning av det ovan sagda borde man arbeta mer aktivt för att alla arbetsgivare ska anlita företagshälsovård. Detta skulle vara ett effektivt sätt att fullt ut ta till vara företagshälsovårdens förebyggande effekt.
mot · GX02A415 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbetalning av aktivitetsstödet övergår till arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassorna sköter om utbetalningen av arbetslöshetsersättningen. Den som varit arbetslös övergår till olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. jobb- och utvecklingsgarantin eller utbildning. Det aktivitetsstöd som betalas ut motsvarar beloppet i arbetslöshetsersättningen men benämns aktivitetsstöd och betalas ut av . Erfarenheter visar att de som gått över till aktivitetsstöd uppfattar det som om man inte längre behöver vara med i arbetslöshetskassan och avbryter därför sitt medlemskap. När medlemmen träder ur a-kassan kommer aktivitetsersättningen att sänkas under pågående period till per dag och medlemmen kan inte ångra sig. Vid återgång till den öppna arbetsmarknaden står medlemmen utan inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning om man åter blir arbetslös. Arbetslöshetskassorna har till uppgift att förse med det nödvändiga underlaget för beräkning av aktivitetsstödets storlek och gör således det grundläggande arbetet för utbetalningarna. Den rimliga och effektivaste ordningen är därför att arbetslöshetskassorna också tar över och sköter om utbetalningen av aktivitetsstödet.
mot · GX02A416 · 2009-10-02 00:00:00 — Turordningsregler i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över undantaget i lagen om anställningsskydd som gäller att arbetsgivare kan undanta två personer från turordningslistan vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Lagen om anställningsskydd tillkom . I huvudsak fastslogs att uppsägning kan ske på grund av arbetsbrist eller på grund av personliga skäl. Begreppet personliga skäl har kommit att tolkas i vid mening, och med användning finns en ganska tydlig rättspraxis när det gäller olika fall när en arbetstagare kan sägas upp på grund av personliga skäl. Den andra grunden är arbetsbrist. Det som var nytt för en del arbetstagare, men långt ifrån alla, var att man skulle sägas upp i turordning, dvs. först in sist ut. har det anförts att principen först in sist ut skulle hindra företag från att behålla s.k. nyckelpersoner. ändrades lagen så att företag med högst tio anställda fick undanta två personer. För anställda i små företag kan undantaget skapa problem då effekten blir att det alltför ofta används godtyckligt. Man gör sig hellre av med äldre, medarbetare med invandrarbakgrund eller de som riskerar att vara borta från arbetsplatsen, exempelvis småbarnsföräldrar, de med hög sjukfrånvaro och kvinnor i fertil ålder. En annan effekt är att det numer har skapats en rättspraxis om hur man ska se på nyckelpersoner och turordningsregler. har möjligheterna att genom förhandlingar med den fackliga organisationen göra undantag från turordningsreglerna alltid funnits och oftast fungerat bra också ur ett arbetsgivarperspektiv. Det är nu hög tid att ta bort denna diskriminerande regel och tillmäta parterna på arbetsmarknaden den roll som den nuvarande regeringen så ofta betonar. i (s)
mot · GX02A417 · 2009-10-02 00:00:00 — Arbetsmiljön inom hotell- och restaurangbranschen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att åstadkomma en bättre arbetsmiljö för de anställda inom hotell- och restaurangnäringen. Enligt undersökningen Stressig service som gjordes av Hotell- och restaurangfacket så utgörs av de sjukdomar och skador som drabbar anställda inom branschen av rygg- eller ledsjukdomar. Därefter kommer olycksfall och psykisk påfrestning med ungefär 20procent av vardera. Kockar/kallskänkor, serveringspersonal, restaurangbiträden och hotellstädare har fortfarande tunga lyft, monotona och ensidiga arbetsställningar eller arbetsrörelser, inte sällan i kombination med stress, som en del av sin vardag. Till viss del är detta ofrånkomligt, men finns det både teknik och kunskap för att komma tillrätta med många av problemen. Ett exempel på belastningsfaktorer är de stora, tunga tallrikarna som blivit något av en trend på många restauranger och som medverkar till belastningsskador hos serveringspersonalen. Det behövs ett regelverk om en maximal vikt på de tallrikar som används i restauranger. Det kravet är väl förankrat hos dem som måste bära dem när de arbetar. Hotell- och restaurangfacket stöder kravet, senast vid sin kongress 2008. Kunskapen om arbetsmiljöfrågorna är låg inom näringen, bland både chefer och anställda. Det finns också väldigt få skyddsombud. Sammantaget medverkar det till en dålig bevakning av risker och ett sämre förebyggande arbete för att undvika belastningsskador och olycksfall. En förstärkning av resurser för att kunna besöka de små företagen mer frekvent är därför nödvändigt. Ett fåtal av de anställda inom branschen har tillgång till företagshälsovård. Det är främst de stora företagen som har någon form av företagshälsovård knuten till verksamheten. Företagshälsovården har varit föremål för utredning ett antal gånger . Ingen av utredningarna har dock vågat föreslå att företagshälsovård ska vara en rättighet för alla anställda. Alla anställda ska ha den rätten och därför behövs en oberoende företagshälsovård som en rättighet för alla, gärna med medverkan från primärvården om detta krävs för att kunna tillgodose behovet i små företag. i (s)
mot · GX02A418 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av arbetslivsforskning. Under förra riksdagsåret avslog motionen om att inrätta ett centrum för hälsa. Vi anser att forskningen om arbetsmiljö och arbetshälsa befinner sig i ett bekymmersamt läge. Nedläggningen av har inneburit att kunskap och forskning har fragmenterats och att överföringen av kunskap har avstannat. Vi saknar också en samlad kunskapsöversikt över arbetsmiljöforskningen. De enskilda forskarna har spritts till olika lärosäten och andra organisationer, och vår bild är att detta lett till att samordning, fokusering och korsbefruktning av forskningsresultaten försämrats. Tre renommerade lärosäten i , och har ställt sig positiva till bildandet av ett centrum för arbetshälsa. Detta centrum avses bli en tvärvetenskaplig forsknings- och utbildningsresurs för ett bättre arbetsliv och en bättre arbetshälsa. Vi anser att ett centrum för hälsa i arbetslivet behövs. De tre lärosätena i samverkan är synnerligen väl skickade att bilda stommen för ett sådant. Samtliga tre organisationer har ett brett urval av högt kvalificerade forskare och rankas högt i såväl nationella som internationella sammanhang.
mot · GX02A420 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av utbildning för arbetsmiljösamordnarna. Totalt omkom 67 människor, den yngsta en 15-årig sommarvikarie och den äldsta en 80-årig egenföretagare, i dödsolyckor på arbetsplatserna . Bakom olycksstatistiken döljer sig bland annat bristande arbetsmiljökunskap hos arbetsgivarna, framför allt vad gäller riskbedömningar och systematiskt arbetsmiljöarbete. har 37 personer omkommit. beslutade om ändringar i arbetsmiljölagens föreskrifter om byggnads- och anläggningsarbete. Ändringarna, som ska träda i kraft , innebär att de personer på arbetsplatserna som fungerar som byggarbetsmiljösamordnare ska utbildas för att uppfylla det krav på kompetens som krävs för uppgiften. Ändringarna i föreskrifterna har kommit till genom samråd med framförallt parterna inom byggsektorn som ju berörs mest. Föreskrifterna är viktiga för medlemmar både inom och inom eftersom det förekommer byggnads- och anläggningsarbeten på medlemmars arbetsplatser. Det har alltså funnits gott om tid att se till att de viktiga arbetsmiljöutbildningarna genomförs på arbetsplatserna som en följd av nya föreskrifter från . Men vill skjuta upp utbildningarna på grund av tidsbrist, och därmed vill man vänta innan föreskrifterna träder i kraft. Det är av största vikt att föreskrifterna träder i kraft som planerat och att byggarbetsmiljösamordnarna får den utbildning som krävs enligt de nya föreskrifterna.
mot · GX02A421 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för ungdomar som slutar gymnasiet. lämnar ett stort antal elever gymnasieskolan. Med vårrus i unga sinnen och studentmössor högt i luften känner de ofta en glädje av att ta plats i arbetslivet eller i spännande vidareutbildningar. Att ungdomsarbetslösheten i tillhör högsta och är i nivå med är inte acceptabelt. Ofta klandras vår lag om anställningsskydd som det stora problemet, när det faktiskt är inbyggda systemfel i kommuners respektive statens ansvar för arbetslöshet efter avslutad gymnasieutbildning, åtminstone initialt. lämnar eleverna gymnasiet . Reglerna för kommunerna är att de har huvudansvaret för eleverna fram t.o.m. följande årsskifte. Statens regler för denna elev är ett övertagande fr.o.m. följande årsskifte. Resultatet är att många elever tappas mellan stolarna där de med tydliga krav på kommunen skulle kunna läsa upp sina slutbetyg och därmed skapa en grund för högskolekompetens, och klara detta utan att behöva studielån, vilket ofta förutsätts vid vuxenutbildning. Elever som läser upp ämnen på komvux riskerar att få lägre ersättningar än andra som är i åtgärder. Hur samhällsstödet till arbetslösa ungdomar som efter avslutat gymnasium läser upp sina betyg på komvux ska se ut behöver ses över.
mot · GX02A422 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp lönekartläggningar. Löneskillnader mellan kvinnor och män har huvudsakligen en strukturell bakgrund som inte kan angripas med diskrimineringslagens krav på lönekartläggningar. Det hindrar inte att det är angeläget att arbetsgivare, i samverkan med facken, arbetar med att upptäcka och åtgärda osakliga könsrelaterade löneskillnader. Vi socialdemokrater anser att DO ska intensifiera arbetet med att följa upp lönekartläggningar. Därutöver anser vi att det behövs utbildningar för arbetsgivare och fackliga företrädare för jämställda löner.