ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Sk434 · 2009-09-15 00:00:00 — Uttagsskatten och vindkraftens framtid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uttagsskatten på el från vindkraftskooperativen bör avskaffas. Utbyggnaden av förnybar elproduktion från vindkraft har fördubblats . Sedan alliansregeringen tillträdde har det genomförts ett stort antal förbättringar av möjligheterna att bygga ut vindkraften. Utbyggnaden stöds framför allt via systemet med elcertifikat. I regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik, som fattade beslut om , ingår en planeringsram för vindkraft på elproduktion . Regeringen har även uppdragit åt att analysera och utforma en ambitionshöjning av elcertifikatssystemet motsvarande en ökning av den förnybara energiproduktionen med . Alliansregeringen har också beslutat att införa en snabbare handläggning av vindkraft genom att kraven på detaljplan och bygglov slopas när ett vindkraftverk fått tillstånd enligt . kunde medlemmar i en kooperativ vindkraftsförening tillgodogöra sig el från gemensamt ägda vindkraftverk, enligt de regler som gäller för el genererad från egen förbrukning med kraftverk på egen mark. Då beslutade att uttagsbeskattning skulle gälla för kooperativt ägda vindkraftsföreningar om priset på elen, i ögon, kan ses som lägre än marknadspriset. Det har fått till följd att incitamenten att satsa på lokala gemensamma vindkraftverk i stor utsträckning försvunnit för privatpersoner som annars önskat investera i vindkraften som förnybar energi. Det är angeläget att vidta åtgärder för att göra det mer ekonomiskt attraktivt för privatpersoner att investera i gemensamägda småskaliga vindkraftverk. Vindkraften är en viktig förnybar energikälla och andelsägandet är betydelsefullt eftersom det kan bidra till en ökad acceptans för vindkraft. För en fortsatt framgångsrik expansion måste uttagsskatten avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Sk435 · 2009-09-30 00:00:00 — Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. skänktes i gåvor till de cirka 350 organisationer som har ett så kallat 90-konto. Det är ett betydande belopp, men givandet skulle sannolikhet öka betydligt om det var möjligt att göra skatteavdrag för gåvor till det ideella arbetet. får varken privatpersoner eller företag göra avdrag för pengar som skänks till välgörande ändamål. Om det civila samhället ska växa och utvecklas måste skattesystemet förändras så att enskilda medborgare och företag ges möjlighet att stödja den ideella sektorn på ett mer gynnsamt och omfattande sätt. Ideella organisationer spelar en viktig roll i samhället. Organisationer som , , Röda Korset, idrottsrörelsen och kyrkorna är några som gång på gång visat sitt stora värde. I samband med katastrofer, som exempelvis tsunamikatastrofen, står den ideella sektorn ofta för mycket av såväl det inledande arbetet som det fortsatta arbetet med stöd till dem som drabbats. Inom EU intar en särställning genom att inte ha avdragsmöjlighet för gåvor till ideell verksamhet och välgörande ändamål. I andra länder med gynnsammare skatteregler är givandet betydligt mer omfattande. I exempelvis finns det en begränsad avdragsrätt för enskildas gåvor till vissa frivilligorganisationer som har minst 3 000 medlemmar. Det kan gälla omsorg eller hälsofrämjande verksamhet för barn och ungdomar, religiös verksamhet, katastrofhjälp eller värn för människors rättigheter. Vidare kan såväl enskilda som näringsidkare i göra skatteavdrag för gåvor till sådan vetenskaplig forskning eller yrkesutbildning som kan ha betydelse för givarens person eller verksamhet. Förändrade skatteregler som gör avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer möjligt gynnar hela samhället genom ökat stöd till svaga grupper och bidrag till forskning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Sk436 · 2009-09-09 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad mångfald för avdragsgill friskvård. Friskvård för personal är en mycket uppskattad form av löneförmån. Att under en viss reglerad arbetstid få möjlighet att vårda sin kropp är bra för folkhälsan och en bra investering för alla arbetsgivare. Enligt reglerna är det själva förmånen av en motionsaktivitet som kan vara skattefri och viktigt är att den riktar sig till hela personalen och är av ett mindre värde. Motionsaktiviteten som arbetsgivaren skattefritt kan erbjuda sin personal ska vara av enklare slag, det är till exempel tennis, gymnastik och bugg. Men även kostrådgivning och information om stresshantering kan erbjudas. Inom motsvarande regler ryms även gymkort. Det har länge diskuterats om detta inte är ett gammalt och förlegat system som utesluter olika former av motionsaktiviteter som vuxit sig stora. Några exempel på aktiviteter som inte kan erbjudas av arbetsgivaren är golf och ridning, som utgör två stora folkidrotter i . Golf och ridning borde vara en avdragsgill friskvårdsaktivitet. Att en arbetsgivare t.ex. inte får göra avdrag för en för personalen subventionerad golfrunda tyder på ett förlegat regelverk som inte är anpassat till dagens verklighet. Istället vore det bättre att fastställa en maxsumma som varje anställd fick använda för friskvård. Ska fler må bra och röra mer på sig måste mångfald råda. har tidigare klargjort i ett betänkande att man ville ifrågasätta om inte utvecklingen gått därhän att det nu är dags att slopa kravet på att det ska vara fråga om motion av s.k. enklare slag och i stället införa en beloppsgräns för hur mycket en skattefri motions- eller friskvårdsförmån får kosta. Därefter fortsatte man: Utskottet förutsätter att regeringen i den fortsatta beredningen av andra aktuella skattefrågor beaktar vad som anförts. Ännu har det inte skett någon förändring i denna fråga. Som svar på en skriftlig fråga (2007/08:1598) i detta ämne säger finansminister att det är nödvändigt att hitta en avgränsning mellan vad som ska vara personalvård i förhållande till personliga levnadskostnader och fritidsintressen, och att golf och ridning därmed inte bör ingå i friskvård. Han skriver också att ingen förändring planeras i detta regelsystem. Vi anser dock att möjligheten för avdragsgill friskvård måste breddas.
mot · GX02Sk437 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven av förbättrade möjligheter för det svenska näringslivet att ge pengar till forskning och utveckling. Svensk forskning finansieras till största delen av det svenska näringslivet. Så mycket som av FoU-utgifter finansieras av företagen. Problemet är dock att svenska företag har avsevärt sämre villkor än sina europeiska grannar där företag kan göra skatteavdrag för sina forskningsinvesteringar. är kostnader inom FoU avdragsgilla om det syftar till forskning inom det egna företaget. Men när det inte gör det utan syftar till annan forsknings- och utvecklingsverksamhet måste man betala skatt. Svenska företags bidrag till forskningen är därför hotat om de inte får bättre och mer konkurrenskraftiga spelregler. Som exempel kan nämnas . För varje insatt hundralapp anslår kommer andra insatser med en kvot på 1,4. Det innebär att för varje hundralapp det går statliga medel kommer från annat håll. Här finns en drivkraft för forskning. För storbolag som , , , och ABB skulle ett skatteincitament vara av stor betydelse för framtida satsningar. Risken är annars stor att svensk forskning inte stannar i landet. Att svensk forskning måste få bättre möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrensen är viktigt för jobben i landet och den framtida välfärden. En kraftfull satsning på forskning behövs från både staten och näringslivet. Behoven av förbättrade villkor för det svenska näringslivets forskningssatsningar kan ske genom införandet av en möjlighet till skatteavdrag för forskning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Sk438 · 2009-09-24 00:00:00 — Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer bör införas. överlämnades utredningen för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU 209:59) med Hases Per som särskild utredare. Utredaren föreslår en modell för hur gåvor till ideella organisationer och forskning ska kunna göras avdragsgilla även i . Modellen innebär att en privatperson kan dra av för gåvor på upp till maximalt , men eftersom det blir en reduktionsmodell blir summan . Företag ska ha rätt att reducera sponsring på . Reformen beräknas leda till att gåvogivandet till den tredje sektorn ökar med . får varken privatpersoner eller företag göra avdrag för pengar som skänks till välgörande ändamål. Om det civila samhället ska växa och utvecklas måste skattesystemet förändras så att enskilda medborgare och företag ges möjlighet att stödja den ideella sektorn. Undersökningar visar att många små och medelstora företag tycker att gåvor till välgörande ändamål bör vara avdragsgilla. I en undersökning uppgav att de ger pengar till välgörande ändamål. avsätter arbetstid för ideell verksamhet och skänker bort egna produkter. av företagarna menar att om gåvor till välgörande ändamål var avdragsgilla skulle det öka deras intresse för välgörenhet. skänks i gåvor till organisationer med ett så kallat 90-konto. Det är ett betydande belopp, men givandet skulle sannolikt öka betydligt om det var möjligt att göra skatteavdrag för gåvor till det ideella arbetet. Ideella organisationer spelar en viktig roll i det svenska samhället. Organisationer som , , Röda Korset, idrottsrörelsen och kyrkorna är några som gång på gång visat sitt stora värde. I samband med katastrofer, som exempelvis tsunamikatastrofen, står den ideella sektorn ofta för mycket av såväl det inledande arbetet som det fortsatta arbetet med stöd till dem som drabbats. Inom EU intar en särställning genom att inte ha avdragsmöjlighet för gåvor till ideell verksamhet och välgörande ändamål. I andra länder med gynnsammare skatteregler är givandet betydligt mer omfattande. I exempelvis finns det en begränsad avdragsrätt för enskildas gåvor till vissa frivilligorganisationer som har minst 3 000 medlemmar. Det kan gälla omsorg eller hälsofrämjande verksamhet för barn och ungdomar, religiös verksamhet, katastrofhjälp eller värn för människors rättigheter. Vidare kan såväl enskilda som näringsidkare i göra skatteavdrag för gåvor till sådan vetenskaplig forskning eller yrkesutbildning som kan ha betydelse för givarens person eller verksamhet. Förändrade skatteregler som gör avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer möjlig gynnar hela samhället genom ökat stöd till svaga grupper och bidrag till forskning. Om det civila samhället ska växa och utvecklas måste skattesystemet förändras så att enskilda medborgare och företag ges möjlighet att stödja den ideella sektorn. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Sk441 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skatteadministrationen för idrottsföreningarna förenklas. En central del av det svenska föreningslivets betydelse är den demokratiska fostran ungdomar får genom att delta i föreningarnas beslutsprocesser. Idrottsföreningarna är den mest omfattande och livaktiga delen av föreningslivet. gör också, tillsammans med sin utbildningsorganisation , en stor satsning på just föreningskunskap med inriktning på unga ledare. Sveriges idrottsföreningar gör en viktig insats för våra barn och ungdomar och för folkhälsan. En tredjedel av hela befolkningen och mer än hälften av dem under är med i en eller flera idrottsföreningar. Men det har visat sig allt svårare för föreningarna att motivera, framför allt yngre, medlemmar att ta ett övergripande ansvar genom att ta på sig olika förtroendeuppdrag. Allra svårast är det, enligt tydliga signaler, att rekrytera föreningskassörer. Ett vägande skäl för detta är de ideella föreningarnas komplicerade skattesituation. I direktiven till utredningen om översyn av bestämmelserna om inkomstbeskattning av stiftelser, ideella föreningar, registrerade trossamfund och vissa andra juridiska personer (dir. 2007:97) beskrivs den i termer av brist på förutsägbarhet, svåröverskådligt och krångligt, grundat på en rik flora av domstolsavgöranden samt gränsdragningsproblem och tillhörande tröskeleffekter. Även i mindre, eller i vart fall medelstora, föreningar krävs det numera en avsevärd kompetens för att göra rätt i olika skattehänseenden. Det var mot den bakgrunden den så kallade i sitt betänkande Nya skatteregler för idrotten (SOU 2006:23) föreslog en rad förenklingar för föreningarna. De gällde bland annat följande: Enklare och tydligare regler för vilken näringsverksamhet som ska vara skattefri. Höjning av beloppsgränsen för att lämna kontrolluppgift. Här har dessutom i en promemoria kommit med betydligt mer långtgående förslag. Att bostaden räknas som tjänsteställe för domare och andra funktionärer som regelmässigt utför sitt arbete på olika platser. Remissinstanserna var överlag positiva till utredningens förslag. Trots det hände ingenting. I stället överlämnades de olika förslagen till den ovan nämnda nya utredningen, som också omfattar övriga typer av föreningar och vissa andra juridiska personer. Det kommer alltså att ta innan idrottsföreningarna eventuellt får de nödvändiga lättnaderna. Det är otvivelaktigt så att flera av de problem idrottsföreningarna upplever också berör andra typer av ideella föreningar. Därför finns det skäl att överväga om ett antal av de förslag lade fram också kan gälla dessa. Men detta borde inte hindra att man redan nu tar ett första steg för att underlätta för idrottsrörelsen att göra sin samhällsnyttiga insats. i (s)
mot · GX02Sk451 · 2009-09-23 00:00:00 — Åtgärder för minskad smugglingsrelaterad brottslighet i gränsområden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för minskad smugglingsrelaterad brottslighet i gränsområden. Att varor och tjänster lätt kan handlas mellan länder och människor förflytta sig fritt är viktigt för att bygga välstånd. Dessutom är den fria rörligheten i sig något som bör uppmuntras då den underlättar ett utbyte av kultur, kunskap och idéer. Som med mycket som är bra finns dock en baksida. För de boende i den svenska delen av har de öppna gränserna inte bara inneburit ökade möjligheter utan även växande problem med smuggling av alkohol och därtill kopplad organiserad brottslighet. De stora prisskillnader som finns på alkohol mellan och grannarna och gör verksamheten lönsam, och med de successivt växande införselskvoterna blir det ännu lättare. som prisskillnaden till största delen beror på olika skattesatser på alkohol finns dock i ett bredare europeiskt perspektiv inget samband mellan konsumtionsnivå och skattenivå över tiden. Prisskillnaden spelar alltså smugglarna rakt i händerna som lägre skattesatser på alkohol inte nödvändigtvis leder till ökad konsumtion. Jag anser att orsakerna till olika alkoholkonsumtionsnivåer i olika länder är mer komplicerade än så, vilket även visas i de studier som gjordes i samband med skattesänkningen i . Konsumtionen av alkohol har minskat sedan skattesänkningen på vin, sprit och öl. har illegal dygnet-runt-försäljning av alkohol utan krav på ålder. Med lägre skatter på alkohol skulle vi bättre kunna skydda våra ungdomar genom att alkohol som säljs lagligt, på t ex Systembolaget, skulle vinna mark på den illegala försäljningens bekostnad. En harmoniserad alkoholskatt minskar eller tar helt bort utrymmet för den kriminella hanteringen av alkoholförsäljning. Det skulle innebära ett naturligt ansvarstagande för folkhälsa och för att minska den organiserade brottsligheten.
mot · GX02Sk465 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det orättvisa i att pensionärer och löntagare betalar olika skatt på samma inkomst. Pension är uppskjuten lön. man förvärvsarbetar avstår man en del av sin lön till den kommande pensionen. Därför ska pensionerna också beskattas på samma sätt som löneinkomster. Det var huvudargumentet när det särskilda grundavdraget för folkpensionärer avskaffades . De fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen var överens om denna princip men enigheten bröts när den borgerliga regeringen införde det s.k. jobbskatteavdraget. Skattesänkningen uppgår till hela men den kommer bara de förvärvsaktiva till del. I debatten hör man ofta att har genomfört ett liknande jobbskatteavdrag. Men det riktar sig i praktiken till ensamstående mödrar med låg inkomst och barn. Det riktar sig alltså till en specifik grupp och är inget generellt jobbskatteavdrag av den typ som införts i . Regeringen hävdar att den försökt kompensera pensionärerna men orättvisan i systemet består. Även en person som enbart har garantipension alltså den lägsta pensionen betalar högre skatt än en person med motsvarande arbetsinkomst. En pensionär som har en inkomst på betalar ca mer i skatt än en löntagare. En sådan skattepolitik fördjupar inkomstklyftorna mellan generationerna och är dessutom ett brott mot pensionsöverenskommelsen. Jobbskatteavdraget har också den effekten att det sänkt värdet på pensionsinkomster i förhållande till arbetsinkomster. Den relativa kompensationsgraden har blivit lägre. För att kompensera sig för jobbskatteavdraget måste en löntagare som beräknar att få i pension spara före pensionen. Den som räknar med en pension på måste spara . Det skriver f.d. LO-ekonomen i boken för välfärden (Bilda Förlag). har i en rapport (Pensions panorama 2007) gått igenom skattesystemen i 53 länder. Ingen annanstans beskattas pensionärer högre än yrkesverksamma. I många länder, exempelvis , får pensionärer lägre skatt än yrkesarbetande. Denna fördelning är synnerligen orättvis och ökar inkomstklyftorna mellan generationerna ytterligare. Det är orimligt och orättvist att pensionärer och löntagare ska betala olika skattesatser för samma inkomst. Pension är uppskjuten lön och alltså ersättning för utfört arbete.
mot · GX02Sk468 · 2009-09-30 00:00:00 — Översyn av stämpelskatterna vid fastighetsköp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av stämpelskatterna vid fastighetsköp och belåning av fastigheter. När stämpelskatterna vid fastighetsköp och fastighetsbelåning infördes var tanken att skatten skulle finansiera statens kostnader för fastighetsregistret och myndigheternas hantering av lagfarter och pantbrev. går denna verksamhet med stort överskott eftersom stämpelskatterna för lagfart och pantbrev inbringar mycket större avgifter än vad kostnaden är för systemet. Stämpelskatterna är inget annat än en extra fastighetsskatt, eller möjligen en extra inköps- eller överlåtelseskatt. Kostnaderna är betydande. Om man förvärvar en fastighet för , och tar ut nya pantbrev på huvuddelen av summan kommer stämpelskatten att uppgå till nära . Detta är inte rimligt, och drabbar främst den som är ny på bostadsmarknaden och tvingas låna huvuddelen av köpeskillingen. Systemet med stämpelskatter bör ses över. I takt med att hanteringen blir enklare och oftast sköts digitalt bör kostnaderna rimligen kunna pressas och avgifterna sänkas. I samband med diskussioner om framtidens kapitalbeskattning bör stämpelskatterna också finnas med i diskussionen. En tanke kunde vara att flytta över en del av statens skatteintäkter från stämpelskatter som betalas vid inköpstillfället till ett något högre kapitalvinstskatt som i stället betalas vid avyttringstillfället i de fall försäljningen ger överskott. På detta sätt kunde stämpelskatterna sänkas utan att detta påverkar statsfinanserna.
mot · GX02Sk469 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av Sinkskatten för utlandsboende. Svenskar bosatta utomlands betalar Sinkskatt på . Denna skattesats har gällt och inte setts över . Sinkskatten inbringar förhållandevis små summor till statskassan, uppskattningsvis . Det är dags för en översyn av denna skatt, där fokus bör ligga på att det ska finnas en rimlig koppling mellan den skatt som betalas och de förmåner man har rätt till som utlandsboende.
mot · GX02Sk470 · 2009-09-29 00:00:00 — Ett klimat- och miljöanpassat reseavdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva möjligheten av ett reseavdrag som kan infogas i klimat- och miljöpolitiken. Människor som väljer den mer klimat- och miljövänliga kollektivtrafiken framför eget bilåkande borde uppmuntras betydligt mer i detta beteende. Om vi med olika stimulanser kan uppmuntra fler att resa kollektivt skulle det ha goda klimat- och miljöeffekter. Ett sätt att uppmuntra fler att resa kollektivt skulle kunna vara att förändra reseavdraget så att det gynnade främst kollektivtrafikresande men också samåkning. Kollektivtrafiken är viktig för län. antog ett strategidokument för utvecklingen av kollektivtrafiken i länet. Totalt genomförs drygt 25 miljoner resor med kollektivtrafiken, varav 11miljoner är längre resor utanför stadstrafiken i tätort. Upptåget har ökat kraftigt både reellt och som andel av kollektivtrafiken i länet. 2003 omfattade tågtrafiken av regiontrafiken, 2007 omfattade den en fjärdedel av regiontrafiken. Förlängningen av Upptåget med en södra sträckning mellan och innebar en ytterligare skjuts för den spårbundna trafiken i länet som i övrigt domineras av SJ och Uppsalapendeln till . Beloppsgränsen över vilken kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen får dras av är för och för . Den borgerliga regeringen försämrade 2007 beloppsgränsen . Höjningen motiverades av regeringen som ett led i finansieringen av förvärvsavdraget. Det är ett dåligt motiv då försämringen negativt påverkar incitamentet att söka och ta jobb som innebär pendling. Det har varit en generell linje från regeringens sida att försämra avdrag som vanligt folk har som avdragsmöjligheterna för högre inkomsttagare förbättrats. Synen på reseavdraget har utgått från det som allmänt gäller för beskattning. Reseavdraget har varit neutralt till val av färdsätt och ska inte påverka skattebetalarens val av beteende. Jag menar att reseavdraget istället borde inlemmas i klimat- och miljöpolitiken och utgå ifrån det som gäller för punktskatter. Punktskatter syftar som bekant till att påverka människors konsumtionsbeteende. Reseavdraget borde främja resande med spårbunden trafik framför vägtrafik, kollektivtrafik framför enskild bil samt samåkande framför att köra en person i bilen. Givetvis finns det ett rättviseproblem att reda ut. Spårbunden trafik är inte geografiskt tillgänglig för alla och kollektivtrafiknätet är för glest i många delar av landet. Med anledning av ovanstående bör möjligheten att införa ett klimat- och miljöanpassat reseavdrag ses över.
mot · GX02Sk475 · 2009-09-29 00:00:00 — Billigare att sälja företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att regelverken nu och inte fördyrar försäljning av småföretag. Företagandet i är i internationella jämförelser lägre än i andra länder, vilket innebär att redan befintliga företag måste erbjudas rimliga möjligheter till överlevnad. Vi ser nu också en utveckling där befolkning åldras och naturligtvis företagarna i takt med den, vilket innebär ett ökat behov av generationsväxling i näringslivet. måste det gå att få avkastning hårt arbete med att förverkliga en affärsidé, framförallt för små företag. Därför bör man se på möjligheterna att få på plats ett regelverk som inte gör försäljningar av småföretag orimligt dyra. bör inte heller sådana regelverk införas.