mot · GW02Fi23 · 2009-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:99 proposition om vårtilläggsbudget 4Stoppa uppsägningarna i kommunerna4 5.1Konkreta banprojekt med byggstart eller inom ett år5 5.1.1Underhållsåtgärder ()5 5.1.2Plattformsförlängningar GöteborgAlingsås samt GöteborgKungsbacka ()5 5.1.3Upprustning av järnvägar för gruvdrift i ()6 5.1.4Utredning och projektering av höghastighetsjärnväg ()6 5.2Konkreta vägprojekt med byggstart eller inom ett år6 5.2.1Sidoområdesåtgärder, miljöåtgärder, ny beläggning m.m. ()6 5.2.2E 4 BovikenRosvik () ()6 5.2.3Mitträckessatsningar i olika delar av landet ()6 5.2.4Upprustning av vägnät ()6 8Ge alla unga en chans8 Ge alla nittiotalister en chans9 8.1.1Sommarundervisning för studenter utan grundläggande behörighet10 8.1.310000 fler sommarkurser i högskolan10 8.1.4Karriär- och studierådgivning till unga10 Investera i utbildning och praktik som ger jobb10 8.2.2Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola12 8.2.4Praktik- och karriärcoachning på högskolan12 8.2.5Praktik för nyutexaminerade akademiker12 8.2.6Starta eget för unga12 Snabbare och flexiblare insatser för långtidsarbetslösa ungdomar13 8.3.1Snabbare och mer flexibla vägar till aktiva insatser13 8.3.2Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning14 8.3.3Möjlighet till längre praktik och utbildningar14 8.3.4Lärlingsplatser för långtidsarbetslösa ungdomar14 9.5Upp till i grön bonus: kombinerad skrotnings- och miljöbilspremie16 9.6Stimulans för utbyggnad av infrastruktur för nya bränslen17 9.8Omställning av tunga fordon17 10.2Inga mer pengar till Swedfund18 10.3Ingen utförsäljning av ASA19 10.4Offentligt biträde i utlänningsärenden19 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till höjning av de generella statsbidragen med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag på hur inkomst- och kostnadsutjämningen kan tillämpas på det tillfälliga konjunkturstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ytterligare medel till rättsväsendet. beslutar om ändrade ramar för utgiftsområden enligt specifikationen i tabell 1. anvisar ändrad fördelning av utgifter i enlighet med specifikationen i tabell 2. Kostnader vid domstolsprövning i bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott om till det statligt ägda bolaget (avsnitt 2.2.7) enligt vad som anförs i motionen. avslår förslaget att bemyndiga regeringen att avyttra aktier i eller avveckla bolaget. avslår den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden. begär att regeringen återkommer till med ett förslag på ytterligare ökning av anslag. avslår den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 1:8 Bidrag till psykiatrin. Allteftersom krisen har fördjupats har lagt fram nya förslag till hur vi kan motverka den stigande arbetslösheten. Redan i den motion vi skrev med anledning av regeringens höstbudgetproposition (2008/09:Fi271) tog vi upp åtgärder för att hindra det då begynnande krisförloppet. När prognoserna sedan fortsatte att förvärras lade vi fram förslag på ytterligare åtgärder i två motioner (2008/09:Fi9 och 2008/09:Fi16). Bland annat föreslog vi ett investeringsstöd till kommunerna, bildandet av en riskkapitalfond och offensiva arbetsmarknadspolitiska satsningar. De förslagen tar vi inte upp igen här annat än när vi har utvecklat dem eller situationen har förändrats. 4Stoppa uppsägningarna i kommunerna har ett stort antal människor förlorat sina jobb i välfärdssektorn. I många fall har det handlat om tidsbegränsade anställningar som upphört, i andra om direkta uppsägningar. varslades ca 2500 personer i kommunerna, och det har snabbt blivit värre: kommun har tvingats låna pengar till löner, i varslas anställda i vården, i varslas lärare och i skjuts investeringar . Sparpaket läggs fram i , , och . Stora personalneddragningar planeras inom sjukvården på och Akademiska sjukhusen. konstaterar att 2010 kommer att bli ett nattsvart år för skolorna: två tredjedelar av kommunerna skär ned på skolornas verksamhet 2009 och 1300 lärarvarsel är redan lagda eller planerade. Intresset har varit lågt från regeringen att göra något åt situationen. Trots att uppskattar att det skulle krävas i tillskott för att antalet arbetade timmar 2010 ska hålla sig nivå, väljer regeringen att bara skjuta till . Det sker också : SKL har begärt besked om statsbidragen 2009 och 2010 för att kommunerna ska kunna planera sina verksamheter, men inte fått något svar. De som fattas motsvarar över 10000 heltidsjobb i välfärden. Det betyder att mängder av arbetstimmar som hade investerats i samhällsekonomin nu går förlorade. Den ekonomiska skillnaden för stat och kommuner mellan att betala lön eller a-kassa är mycket liten. Få besparingar gör så stor skada per indragen krona som uppsägningar i välfärden. För är kvaliteten inom välfärdssektorn av fundamental betydelse. Regeringen må se krisen som ett politiskt tillfälle att skära ned på välfärdstjänsterna vi ser den som en period där det är särskilt ekonomiskt betydelsefullt att tvärtom öka dem. I vår höstbudgetmotion föreslog vi värdesäkrade statsbidrag 20092011. Vi föreslog också ett särskilt sysselsättningsstöd till de kommuner och landsting som nyanställer, dimensionerat för att finansiera 45000 nyanställningar . Sammantaget tillförde vi kommunsektorn en real nivåförstärkning av kommunernas resurser med , 17,6miljarder kronor och . I det här sammanhanget ser vi en uppräkning av statsbidragen som det viktigaste kravet att lyfta fram. Det är också avgörande att kommuner och landsting får en tydlig signal om att uppräkningen kommer att fortsätta kontinuerligt, så att de ges ordentliga planeringsförutsättningar. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till höjning av de generella statsbidragen med . De regeringen föreslår som ett tillfälligt konjunkturstöd förbigår det kommunala utjämningssystemet. Det innebär t.ex. att kommuner med en hög andel barn, ungdomar och äldre får samma tillskott per kommuninvånare som en kommun med låg andel. Det är en både principiellt och praktiskt dålig utgångspunkt. Regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur inkomst- och kostnadsutjämningen kan tillämpas på det tillfälliga konjunkturstödet. vill stimulera ekonomin genom att tidigarelägga ett antal byggstarter inom infrastrukturen. Enligt och finns det möjlighet att redan detta år påbörja byggstarter som motsvarar . Det är alltså extrasatsningar som kan ske utöver det som regeringen avsatt i sin närtidssatsning. På järnvägssidan vill vi därför öka investeringarna med för att stimulera ekonomin . Inom vägtrafiken föreslår vi att investeringar tidigareläggs 2009 motsvarande . 5.1Konkreta banprojekt med byggstart eller Här handlar det om underhåll av kontaktledningar och spårväxlar, trädsäkring och slyröjning samt mindre spårbyten och spårupprustningar. Åtgärderna förbättrar kvaliteten i trafiken och ökar punktligheten. Det är framförallt i storstadsområdena åtgärderna skulle ske. 5.1.2Plattformsförlängningar GöteborgAlingsås samt GöteborgKungsbacka () Med en förlängning av plattformar ökar kapaciteten i regionaltågstrafiken eftersom man då kan trafikera stationerna med längre tåg. 5.1.3Upprustning av järnvägar för gruvdrift i () Åtgärden är en förutsättning för etablering av gruvdrift i , vilket kommer att ge nya arbetstillfällen i norra . 5.1.4Utredning och projektering av höghastighetsjärnväg () Det här är ett paket som innebär en kraftfull satsning på utredning och projektering av Götalandsbanan. Regeringen har valt att återigen utreda om man över huvud taget ska bygga banan, men vi vill snarare utreda hur det ska gå till. I paketet ingår även fortsatt projektering av Västlänken i och Norrbotniabanan. 5.2Konkreta vägprojekt med byggstart eller 5.2.1Sidoområdesåtgärder, miljöåtgärder, ny beläggning m.m. () En rad olika sidoområdesåtgärder (t.ex. sidoräcken, rensning av slänter) som minskar risken för allvarliga följder vid avkörningar. 5.2.2E 4 BovikenRosvik () () Utbyggnad till mötesfri standard. Vi har i vår infrastrukturinriktning föreslagit att det inte blir fyra fält utan en s.k. 2+1-väg vilket avsevärt minskar kostnaden, men fortfarande ökar säkerheten. 5.2.3Mitträckessatsningar i olika delar av landet () Viktiga åtgärder för att öka trafiksäkerheten. 5.2.4Upprustning av vägnät () En upprustning av vägar i framförallt och där större vindkraftsutbyggnad planeras. Om inget görs åt underskotten i rättsväsendet skulle polisen antagligen bli tvungen att säga upp personal. Färre anställda inom polisen skulle leda till ett sämre fungerande rättsväsende och dessutom bidra till en förvärrad arbetslöshetskris. Att säga upp civilanställda istället för poliser är inte ett bra sätt att hantera problemet; då skulle polisernas arbetstid gå åt till arbetsuppgifter som utförs av exempelvis receptionister och häktesvakter. Precis som i andra delar av den offentliga sektorn är nettobesparingen av att säga upp personal liten, och den samhällsekonomiska förlusten stor. Regeringens förslag om ett extra tillskott på till polisen är bra, men otillräckligt. Vi uppskattar att polisen behöver ett tillskott på ytterligare . Trots att polisen redan har stora underskott kompenseras de inte för de kostnader som EU-ordförandeskapet 2009 kommer att kosta. Detta innebär att underskottet kommer att eskalera. Det finns också stor risk att polisnärvaron ute i landet blir ännu sämre, då nödvändiga resurser centraliseras till ordförandeskapet. Regeringen bör återkomma med ett förslag om ytterligare medel till rättsväsendet. har tillsammans med Socialdemokraterna och tagit fram ett annat och mer omfattande förslag till ROT-avdrag än det regeringen presenterat. Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning en satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling, en stor sysselsättningseffekt som energianvändning i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 4000050000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning införs. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Landets radhus-, villa- och bostadsrättsägare bör få beskedet att vi kommer att behålla det nuvarande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knutet till individen och de ROT-arbeten som omfattas kommer även att omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten och är på utöver ROT-avdraget och ges i avdrag per småhus eller antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vi anser att man bör ställa krav på F-skattesedel för den som ska utföra ROT-arbete med skattereduktion. måste slippa illojal konkurrens. Vi menar att man bör gå småföretagen till mötes i kritiken mot regeringen och utforma systemet så att avdraget görs i efterhand. Därför föreslår vi att man bör säga nej till regeringens fakturamodell som innebär att framförallt småföretag som ofta har stora likviditetsproblem missgynnas konkurrensmässigt. Vi vill begränsa avdraget till fastigheter i . Vårt förslag till ROT-avdrag är dessutom tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15000 fler jobb. 8Ge alla unga en chans Regeringens s.k. satsning på aktiv arbetsmarknadspolitik är ingenting annat än en uppräkning av kostnaderna för arbetslöshetsersättning och långtidsarbetslöshet. har i tidigare motioner lagt förslag på offensiva satsningar på utbildning och aktiva åtgärder för arbetslösa, högre a-kasseersättning och en särskild utbildningsersättning för att förhindra uppsägningar inom industrin. Tillsammans med Socialdemokraterna och föreslår vi nu också ett akut paket för de ungdomar som lämnar gymnasiet . De som är unga ska bära upp samhället . Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle, de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. Kunskap och bildning är en väg till personlig frigörelse och utveckling och ett allt viktigare verktyg för att skapa välstånd och internationell konkurrenskraft. Regeringen har inte använt de goda åren med högkonjunktur för att rusta vare sig de människor som behöver utbildning eller som nation; istället har antalet utbildningsplatser i allt från arbetsmarknadsutbildning till högskola dragits ned. står vi inför enorma utmaningar. Antalet unga som lämnar gymnasiet är rekordstort och arbetsmarknaden försämras kraftigt. Ungdomar är inte en homogen grupp och alla drabbas inte lika hårt av krisen. Särskilt svårt på arbetsmarknaden är det för unga utan slutbetyg från gymnasiet och unga med funktionsnedsättning. Den redan mycket höga ungdomsarbetslösheten kan komma att stiga dramatiskt om inget görs och de som står längst ifrån arbetsmarknaden kommer att drabbas hårdast. som vi möter en ekonomisk kris står vi inför en långsiktig demografisk utmaning där antalet äldre ökar. Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Det behövs ett ledarskap där de unga känner att vi står bakom dem. Vi vill erbjuda en politik som gör att de unga kan växa och utvecklas och därmed bidra med sin fulla potential. Vi vill visa en modern väg in . Ge alla nittiotalister en chans De som föddes under är nu snart på väg ut i vuxenlivet. lämnar ca 130000 unga, födda , gymnasieskolan. Det är den största årskullen , i storlek jämförbar med fyrtiotalisterna. viker arbetsmarknaden kraftigt. Nittiotalisterna tar studenten mitt under en djup lågkonjunktur när det är svårt även för dem med god utbildning och relevant yrkeserfarenhet att få jobb. Arbetslösheten bland ungdomar är hög . Enligt är var fjärde ung person arbetslös. har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i EU, enligt . Den moderatstyrda regeringen har sedan den kom till makten stängt dörrar för människor, inte minst för de unga. De har tagit bort tre tusen högskoleplatser, försenat etablerandet av och skjutit till alldeles för lite resurser till kvalificerad yrkesutbildning. De skar ned en tredjedel av alla komvuxplatser, nu har en reträtt inletts, men det är långt kvar till den kapacitet som fanns inom komvux 2006. Rekordstort antal studenter lämnar gymnasiet 2009 och 2010 Källa: SCB. Det är viktigt att nittiotalisterna får en bra start på vuxenlivet. Vi föreslår därför: 8.1.1Sommarundervisning för studenter utan grundläggande behörighet Den enskilt viktigaste orsaken till att ungdomar inte får jobb är bristande utbildning. Därför är det av största vikt att nittiotalisterna har fullständiga gymnasiebetyg som kvalificerar dem till högre studier. Vi vill göra en särskild insats med sommarundervisning så att de som inte har grundläggande behörighet får möjlighet att läsa upp det, , . I samband med undervisningen ska också studenterna erbjudas karriär- och studievägledning. Ett sommarjobb ger praktik, erfarenhet av arbetslivet och nya kontakter. Vi vill att fler av dem som lämnar gymnasiet ska erbjudas sommarjobb. Vi vill därför tillskjuta i stimulans till de kommuner och landsting som ordnar sommarjobb. Det möjliggör en månads sommarjobb för 90 000 personer förutsatt att kommunerna står för halva kostnaden. 8.1.310000 fler sommarkurser i högskolan var det närmare 9000 personer som sökte men inte blev antagna till sommarkurser vid landets högskolor och universitet. Med tanke på läget på arbetsmarknaden och att en så stor ungdomsgeneration nu lämnar gymnasiet finns det anledning att tro att söktrycket kommer att öka ytterligare. Vi föreslår därför 10000 extra sommarkurser på högskolor och universitet. 8.1.4Karriär- och studierådgivning till unga Unga på gymnasiet saknar erfarenhet och kontakter med arbetslivet. I det rådande läget är det särskilt viktigt att nittiotalisterna är välinformerade om vilka utbildningsmöjligheter som finns och inom vilka branscher prognoserna visar att det kommer att finnas efterfrågan på arbetskraft. Vi vill att ytterligare resurser tillförs som gör en extra insats när det gäller studie- och yrkesvägledning för alla som går sista terminen på gymnasiet . Investera i utbildning och praktik som ger jobb Risken är stor att många ungdomar kommer att ha stora problem att få jobb och att det första mötet med arbetsmarknaden blir en besvikelse. Vi vet att ungdomar ofta drabbas hårt när arbetsmarknaden försämras. Visstidsanställningar och vikariat minskar vilket gör att många unga som precis kommit in på arbetsmarknaden får avsluta sina arbeten. blir det betydligt svårare för dem som söker sitt allra första jobb att finna ett när antalet jobb minskar och när det finns många arbetssökande med mer yrkeserfarenhet som konkurrerar om jobben. Antal arbetslösa unga ökar Källa: Arbetsförmedlingen. Vi föreslår därför ett brett investeringspaket i utbildning och praktik som ger jobb: Den enskilt viktigaste orsaken till att unga inte får jobb är bristande utbildning. Många av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden saknar grundläggande utbildning från gymnasiet och ibland till och med från . Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120000 unga kommer ut på arbetsmarknaden mellan 20092012 utan slutbetyg från gymnasiet. Behovet av extraordinära insatser för att möta deras utbildningsbehov är därför stort. Vi vill sjösätta ett tillfälligt program med 10000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet Ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) som vill komplettera ofullständiga grundskole- och eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör till att börja med sträcka sig och berättiga till särskild ungdomslyftsersättning eller till aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men maximalt kunna pågå . Ett sådant program skulle minska trycket på arbetsförmedlingen och skapa större möjligheter för arbetsförmedlarna att ge ett mer individuellt stöd även till dem som står närmare arbetsmarknaden. 8.2.2Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola Trots att ungdomskullarna växer kraftigt har regeringen minskat antalet studieplatser på både komvux och högskola. Risken är betydande att vi nu står inför ett historiskt trendbrott där andelen ungdomar som har möjlighet att gå vidare till högre studier kommer att minska. Vi vill kraftigt bygga ut både komvux, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och högskola. Vi vill göra en ömsesidig långsiktig överenskommelse med några branscher som ser framtida brist på kompetens och utbildat folk. Om staten , även i tuffa tider, tar sitt ansvar och utbildar genom yrkesvux och KY, bör dessa branscher kunna garantera praktikplatser, traineejobb eller överbryggningsjobb för att inte förlora framtida konkurrenskraft. Vi vill bygga ut högskolan med minst 3685 platser, komvux med minst 4700 platser och KY med minst 2500 platser . Enligt Kommuner och Landsting (SKL) finns det stora behov av nyrekryteringar i den offentliga sektorn , bl.a. på grund av pensionsavgångar. Rekryteringsbehovet är stort när det gäller t.ex. vårdbiträden och yrkeslärare men också när det gäller andra yrkesgrupper. Vi vill investera i ett traineeprogram i välfärden redan på tilläggsbudgeten . Det räcker till ca 3000 traineeplatser. 8.2.4Praktik- och karriärcoachning på högskolan För att få jobb behöver ungdomar referenser och erfarenheter från arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan och komvux liksom på högskolan. föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till praktik och karriärrådgivning på högskolan. 8.2.5Praktik för nyutexaminerade akademiker När jobbkrisen förvärras drabbas även unga välutbildade hårt. Vi vill genomföra en särskild jobb och praktiksatsning på statliga myndigheter riktad till de unga som är på väg att avsluta sina studier och möter en hård arbetsmarknad. 8.2.6Starta eget för unga Ungas vilja att starta företag är stor. Men kan inte den som är ta del av stödet till näringsverksamhet. behöver ett starkare entreprenörskap. Därför vill vi låta även yngre ta del av stödet till eget företagande. Snabbare och flexiblare insatser för långtidsarbetslösa ungdomar Långtidsarbetslösheten bland ungdomar stiger snabbt. Antalet personer inskrivna i jobbgarantin för ungdomar ökar dramatiskt och förväntas fortsätta öka kraftigt. var nästan 25000 ungdomar mellan inskrivna i jobbgaranti för ungdomar. Ytterligare 5600 var öppet långtidsarbetslösa och drygt 700 ungdomar var inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Samtliga av dessa drygt 30000 ungdomar hade varit arbetslösa mer än . För att möta den ökande långtidsarbetslösheten behövs ett mer modernt och flexibelt angreppssätt. Vi menar att varje ungdom måste bemötas individuellt och ges stöd på sina egna villkor och utefter sina egna förutsättningar. Dessutom måste Arbetsförmedlingen ha några resurser att erbjuda, t.ex. när det gäller vidareutbildning. Diagram 3 Antalet personer i jobb- och utvecklingsgarantin för unga ökar snabbt Källa: Arbetsförmedlingen. 8.3.1Snabbare och mer flexibla vägar till aktiva insatser Vi föreslår att de unga som enligt Arbetsförmedlingens bedömning behöver det ska få ta del av jobbgarantin . Jobbgarantin för unga är ett stelbent regelverk som inte tar hänsyn till individen. Först måste varje ungdom vara inskriven på Arbetsförmedlingen för att få del av garantin. Därefter förspills ytterligare det ges möjlighet till utbildning eller praktik. Vi menar att tiden i passiv arbetslöshet är förödande och måste kortas. Arbetsförmedlingen måste få möjlighet att bemöta ungdomar i arbetslöshet som individer på ett mer flexibelt sätt. 8.3.2Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Unga med funktionsnedsättning är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda bättre stöd behövs extra resurser.