ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02T332 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utpeka som nationellt godsstråk och att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investeringar utmed densamma. som omfattar järnvägssträckningen FalunBorlängeFröviStälldalenKil är ett viktigt godstrafikstråk. Inte minst det faktum att det efter banan ligger flera tunga industrier inom branscher som papper och stål understryker detta. Därför är också en naturlig bana för att ta hand om de ökande godsmängderna inom och Bergslagen. Den stråkstrategi som arbetet med att utveckla ingår i syftar till att skapa möjlighet för snabba och effektiva transporter. Investeringar i leder till förbättrade förutsättningar för industrin och gagnar på så vis sysselsättning och exportinkomster. Detta är ett faktaförhållande som gör att investeringar utmed banan bör prioriteras inom ramen för planering. När det gäller konkreta projekt utmed banan så bör det omnämnas att spårbyte och ny fjärrblockering på sträckan StälldalenKil nu är planerade. Detta leder till en ökad trafik väster om , vilket i sin tur leder till en större belastning på sträckan FalunBorlänge samt . Det understryker ett ökat investeringsbehov på denna del av banan. Behovet av dessa investeringar styrks ytterligare av det faktum att sträckan FalunBorlänge redan är en av landets hårdast belastade enkelspårssträckor. Uppgifter från visar att var fjärde godsvagn i landet passerar genom . Viktiga åtgärder som bör omnämnas är: Behov av förbättrad anslutning till pappersbruk. Uppgradering av sträckan BorlängeLudvika. Utökad kapacitet vid genom fyra till sex nya ankomstspår. Förbättringar och utökad kapacitet på sträckan StorvikFalunBorlänge. Satsning på dubbelspår mellan och . Projektet kan inledas med bygge av ett partiellt dubbelspår. bör dels prioriteras investeringsmässigt, dels ingå som en naturlig del i det nationella godstrafiknätet.
mot · GX02T334 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobiltelefon i bilen. Många bilförare är upptagna med många fler saker än att köra bil och se på trafiken. Att köra bil i en trafikerad stad kräver att man är koncentrerad på detta. Trots det gör vi allt möjligt annat, från att tala i telefon och använda bilen som ett arbetsrum till att läsa och sminka sig m.m. Olyckor går inte alltid att förutse och förhindra, men precis som vi har arbetat med trafiksäkerhet i våra bilar, det gäller allt från bilbälten till krockkuddar, är det att se till att nytillverkade bilar har en inbyggd handsfree som standard. Man måste också se över möjligheten att ställa krav på att man när man pratar i mobil man kör bil ska använda sig av handsfree.
mot · GX02T336 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god täckning för mobiltelefoner i . är mobiltelefonen en självklarhet och många människor väljer den framför fast telefoni. Allt mer av offentlig och kommersiell service sköts också genom telefoner, varför en god mobiltäckning är en nödvändighet för att människor ska kunna klara sin vardagskommunikation. God mobiltäckning är också en viktig förutsättning för företagares möjlighet att driva sin verksamhet. Mobiltelefoner behövs i deras kontakter med kunder och leverantörer. Även för turister och andra besökare på en ort är mobiltelefonen viktig. En god mobiltäckning handlar också om säkerhet och trygghet i samhället. Det behövs för kontakter med vården, räddningstjänsten och andra institutioner när man är i behov av hjälp. I är mobiltäckningen i vissa delar mycket dålig. Att områden med dålig eller obefintlig mobiltäckning mestadels finns på landsbygden, där avstånden är långa till samhällsservice och annan service, gör mindre orters sårbarhet ännu större. För att människor ska kunna bo, arbeta och röra sig tryggt i alla delar av måste det finnas en god mobiltäckning i hela landet.
mot · GX02T338 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikmiljön för motorcykelförare. Det är härligt att köra motorcykel! upplever man en sådan glädje och frihetskänsla som när man glider fram på motorcykeln längs vackra vägar. Den ökning av antalet mc-förare som vi sett vittnar om att allt fler uppskattar detta. Ur trafiksäkerhetssynpunkt har mc-åkandet alltid varit kontroversiellt. Det är naturligtvis sant att personskyddet för en mc-förare är väsentligt sämre än för den som kör bil. Men det är också sant att fler än har goda kunskaper om vilka faror som mc-åkandet för med sig. Skyddsutrustningen har blivit alltmer effektiv och fordonen har fått låsningsfria bromsar (ABS), vilket väsentligt förbättrar förutsättningarna att klara besvärliga trafiksituationer. Men medan mc-förarna själva tar ett allt större ansvar för sin säkerhet har utformningen av trafikmiljön inte alltid skett på ett sätt som förbättrar för dem som kör motorcykel. De mittbarriärer som tillkommit på vägnätet har kritiserats hårt för att vara utformade på ett sätt som utgör allvarlig fara för motorcykelåkarna. har dock ett alternativ till dagens mittbarriärer utvecklats, som är väsentligt bättre och säkrare för dem som färdas med motorcykel. Det handlar om ett betongräcke utan fötter, som är utformat så motorcyklister kanar längs med räcket istället för att haka i det och skada sig allvarligt. Med andra ord, ett bra exempel på trafiksäkerhets- och trafikmiljöutveckling som skett på ett sätt som också uppmärksammar mc-förares trafikmiljö. Det åligger inte att i detalj förelägga myndigheter och verk vilken teknisk form av mittbarriärer som bör gälla vid framtida infrastruktursatsningar, men kan till regeringen uttala vikten av att trafikmiljön framöver utformas även med hänsyn till dem som kör och åker motorcykel.
mot · GX02T339 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en snabbtågsförbindelse mellan och via och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för upprustning av järnvägen mellan och . är ett befolkningstätt område, vilket innebär att regionen har omfattande biltrafik, och därmed är belastningen på miljön stor. Till belastningen bidrar också flyget, då stor del av resorna mellan och huvudstaden sker med flyg. Tåget, som skulle vara betydligt miljövänligare, är inte ett alternativ . Anledningen till detta är att resorna upplevs alltför långsamma och opålitliga, stora förseningar är vanliga även för de snabbaste X 2000-tågen. Till det låga intresset att välja tåg bidrar priserna, som ofta är dyrare än för flyget, och ett krångligt bokningssystem. Planerna för höghastighetståg ligger långt inne , varför det krävs åtgärder nu och på fler sträckor för att göra det möjligt för fler att välja tåget före bilen eller flyget. Järnvägskapaciteten på är otillräcklig, varför belastningen på befintliga järnvägar är mycket hög, och det är svårt att få plats för fler tåg. Också fjärrtågstrafiken går genom och med ökande pendeltrafik är situationen ohållbar. Kapacitetsproblemen och de dåliga järnvägsförbindelserna innebär att det är omöjligt att från södra och mellersta anlända med tåg till för att delta i aktiviteter som börjar . I stället tvingas man till bilresor till flygplatserna och flyg till . En direktlinje från på Viskadalsbanan, det vill säga från via , och , skulle öka både möjligheten att åka tåg till huvudstaden och minska belastningen i . Frågan om en snabbtågsförbindelse mellan och via och har också diskuterats utan att det har lett till konkreta resultat. Det är angeläget att denna bansträcka nu prioriteras i kommande plan. Det behövs också viss upprustning av bandelen mellan och för att förkorta restiden. Detta skulle inte bara vara till fördel för fjärrtrafiken, utan också underlätta regional pendeltrafik på banan.
mot · GX02T342 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av höghastighetsbanor såsom Götalandsbanan. står inför ett flertal stora utmaningar. Vi behöver stå starka i den globala konkurrensen. har vi flera fördelar, bland annat starkt näringsliv och högt kunnande. Men vi behöver även skapa förutsättningar för ett rörligare arbetsliv och större arbetsmarknadsregioner. Denna utveckling måste ske på ett långsiktigt hållbart sätt. En del i denna utveckling är förverkligandet av höghastighetsbanor såsom Götalandsbanan. presenterades den utredning som regeringen tillsatt om förutsättningarna för en utbyggnad av höghastighetsbanor i . Utredningen har haft i uppdrag att analysera om en eventuell utbyggnad kan bidra till att uppnå samhällsekonomiskt effektiva och hållbara transportlösningar för ett utvecklat transportsystem med förbättrad kapacitet, framkomlighet och tillgänglighet. I betänkandet föreslår utredaren att separata höghastighetsbanor, Götalandsbanan respektive Europabanan, byggs på sträckorna StockholmGöteborg och StockholmMalmö för trafik i . Utredaren lägger ett samhällsbyggnadsperspektiv på höghastighetsbanor som ett sätt att möta framtidens efterfrågan på transporter genom ökad tillgänglighet, mer kapacitet och att skapa förutsättningar för stärkt utveckling, tillväxt och konkurrenskraft i . En utbyggnad av höghastighetsbanorna kostnadsberäknas av utredningen till i storleksordningen . Utredningen bedömer att staten kommer att få svara för cirka hälften av kostnaden. Återstående kostnader föreslås täckas genom privat finansiering, trafikintäkter, medfinansiering från regioner och kommuner och från EU. Många parter kan således komma att bli involverade i utformningen av möjliga finansieringslösningar. Planering och finansiering av höghastighetsbanor är således exempel på frågeställningar som särskilt behöver analyseras vidare. Hur detta ska ske och vem som ska göra vad bör anges i ett kommande inriktningsbeslut av regeringen med ställningstagande till utredningen om höghastighetsbanor samordnat med det kommande beslutet om den nationella infrastrukturplanen och i samlad form redovisa detta för . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02T347 · 2009-10-01 00:00:00 — Upprustning av Ostkustbanan mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprustning av Ostkustbanan mellan och . budget presenterade alliansen den enskilt största satsning på infrastruktur som någonsin gjorts i en budgetproposition. Det var en välbehövlig investering eftersom infrastrukturen varit eftersatt . Goda kommunikationer är grundläggande för att skapa tillväxt och företagande, men också för att underlätta människors vardag. Satsningarna på infrastruktur har konkretiserats i en gemensam investerings- och åtgärdsplan från trafikverken för . För innebär planen bland annat att Ostkustbanan rustas med kapacitetshöjande åtgärder mellan och . Konkret betyder det framförallt att nya mötesstationer byggs för att minska antalet förseningar på sträckan. är sträckan mellan och en av mest belastade enkelspår med så många tågset att det enligt normer föreligger ett behov av dubbelspår. Trafikökningen har inneburit att det tar att åka tåg från till än det gjorde . Med och färdigställande kommer trycket på sträckan att öka ytterligare. Kapaciteten begränsas ytterligare av bommarna inne i och . Bommarna är också ett hinder för ett bra vägtrafikflöde i städerna. Det är ett problem som kommer att förvärras i takt med att tågtrafiken ökar. Den satsning som regeringen har gjort på järnvägspåret mellan och är nödvändig, men i längden inte tillräcklig. Regeringen bör därför överväga att bygga ett dubbelspår på sträckan och planfria korsningar i och .
mot · GX02T348 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dubbelspår på hela . Infrastrukturen har stått i fokus för många av regeringens satsningar under innevarande mandatperiod, och det är mycket positivt att man så tydligt belyser kopplingen mellan utveckling, tillväxt och välfungerande kommunikationer. Ur detta perspektiv ter sig en satsning på förbättringar av , järnvägsförbindelsen som går mellan och , än mer angelägen. Den senaste satsningen på sträckan ÄngelholmFörsöv är bra men förbindelsen är, trots ett riksdagsbeslut om utbyggnad , fortfarande enkelspårig över långa sträckor. Det skapar flaskhalsar som dämpar järnvägens kapacitet och medför längre restider. Det minskar i sin tur järnvägens attraktivitet i då allt större krav på miljöhänsyn ytterligare borde öka viljan att satsa på tågtrafiken. skulle, fullt utbyggd, minska restiden mellan och , från till runt och utgöra den helhetslösning som knyter ihop och med innan framtida höghastighetståg etableras. På grund av västra och strategiska betydelse för hela landets tillväxt är frågan om en utbyggnad en nationell angelägenhet, varför jag uppmanar regeringen att se över hur det utlovade färdigställandet av kan slutföras.
mot · GX02T349 · 2009-10-01 00:00:00 — Införande av ett särskilt regelverk för mindre fartyg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett särskilt regelverk för mindre fartyg. lär sig tusentals ungdomar och vuxna att segla på gamla segelskutor och utbildningsfartyg. De föreningar som driver dessa fartyg betyder mycket för svenskt båtliv. Olyckligtvis är verksamheten ifrågasatt av en klåfingrig och missriktad byråkrati. I finns ett flytande kulturarv i form av segelfartyg och andra traditionellt byggda fartyg. På drivs några sådana fartyg av föreningen () och Stiftelsen . Det finns dessutom en del företag som kommersiellt bedriver utbildningsverksamhet, exempelvis Sjösportskolan som utbildat personer inom sjöliv i . Fartyg och båtar kan i klassas som handelsfartyg, fiskefartyg eller fritidsbåt. Ett handelsfartyg kan sedan vara passagerar- eller lastfartyg och tilläggsklassas som traditionsfartyg. Regelverk för respektive fartygstyp är anpassad utifrån dess förutsättningar. Kraven för att framföra en fritidsbåt är ganska modest medan krav omvänt är väsentligt högre för att få framföra ett handelsfartyg. Detta är rimligt. Att verka för och värna sjösäkerhet och sjövett är en riktig inriktning. Problemen traditionsfartygen nu möter är att internationella regler tillämpas så att en gammal segelskuta klassas som ett handelsfartyg och därmed måste uppfylla alla de krav som ställs på ett sådant. För en oceangående oljetanker är reglerna rimliga och lätta att uppfylla. Däremot är det svårt eller omöjligt att klara reglerna för en förening vars verksamhet, likt MBV och seglarskola, bygger på ideella krafter. De privata företagen får problem med reglerna då de använder vanliga fritidsbåtar. Då utbildning sker ombord ska en sådan båt helt plötsligt uppfylla regler som för ett stort containerfartyg. Det är oftast omöjligt att leva upp till. Syftet med de svenska reglerna är att främja sjösäkerhet. Staten riskerar nu att rycka undra mattan för traditions- och utbildningsfartyg. Man siktar högt, omöjliggör verksamheten och får en sämre sjösäkerhet i praktiken. Problemen går att lösa enkelt och med god sjösäkerhet. Exempelvis har , som verkar under samma internationella regler, skapat en särskild fartygsklass för utbildningsfartyg, stora privata båtar och gamla segelskutor. Reglerna är hårdare än för en liten privat båt, men mildare än för handelssjöfarten. Engelsmännen har också skapat en särskild utbildning, Yacht , som ger behörighet att framföra fartygen och som är internationellt gångbar. Med engelska regler hade inte skutföreningar och företag suttit i den rävsax man gör . bör omgående införa ett separat regelverk för mindre fartyg, t ex traditionsfartyg, som man gjort i exempelvis och . Det förutsätter dock ett stopp på klåfingrig och missriktad byråkrati. Regeringen bör ge och Transportstyrelsen i uppdrag att införa ett särskilt regelverk enligt ovan med tillhörande utbildning och behörigheter. Om en förändring kommer till stånd kan åtskilliga ungdomar och vuxna lära sig segla på segelskutor och utbildningsfartyg också .
mot · GX02T350 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en utbyggd spårbunden kollektivtrafik i . En väl utbyggd och väl fungerande kollektivtrafik är viktig för att skapa förutsättningar för tillväxt och positiv utveckling i landet, vilket naturligtvis också gäller . Studerande och arbetande är ofta helt beroende av tåget då det saknas annan möjlighet till kommunikation. Att resa med tåg är också det miljövänligaste sättet att färdas. Det avlastar vägarna och minskar olyckor. Kollektivtrafikhuvudmannen i har beslutat om en strukturplan för utveckling av länets kollektivtrafik där tågtrafiken har en dominerande roll. Planen innefattar också en betydande resursförstärkning till kollektivtrafiken. Detta har möjliggjort en satsning på inköp av nya fordon och upprustning av befintliga tåg, vilket kommer att möjliggöra en stegvis utökning av tågtrafiken. Målsättningen är att pendlingstiden från viktiga kommuncentrum till och från inte ska överstiga och på . För att nå detta mål krävs det investeringar också från statens sida. Nyckelprojekt är nytt resecentrum i . Det är också angeläget att det skapas bättre kapacitet längs sträckan KristinehamnKarlstadKil. Redan nu finns det ett akut behov av en ny mötesstation mellan och . På något krävs mer omfattande åtgärder. Vålbergsrakan avser ett nytt enkelspår mellan och . Med Vålbergsrakan leds tågen mellan och en genare väg söder om . Det medför att kapacitetsproblemen minskar på sträckan KarlstadKil. Länets utveckling liksom vår miljö är beroende av god kollektivtrafik. Det är angeläget att staten tar sitt ansvar för en god kollektivtrafik i genom att utöka spårkapaciteten.
mot · GX02T351 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga pumplagens direktiv för dispensmöjligheter. Den s.k. pumplagen har genomförts i flera steg. Stationens försäljningsvolym har varit avgörande för när bensinstationens skyldighet att investera i en pump för ett förnybart drivmedel ska vara genomförd. genomfördes det sista steget i pumplagen. Bensinstationer som har en försäljningsvolym på 10002500 kubik är skyldiga att investera i en pump för förnybart bränsle, oftast etanol. Det handlar i de flesta fall om en investering på för stationsägaren. För mindre bensinstationer i glesbygden med låg försäljningsvolym och vikande kundunderlag kan det vara mycket svårt att få lönsamhet i en sådan investering. Följden blir ofta att bensinstationen läggs ner med ännu sämre service för lokalbefolkningen som följd. Svensk Bensinhandel har bedömt att cirka 1000 försäljningsställen kommer att försvinna , 20072010. 100300 av dessa nedläggningar bedöms vara en konsekvens av pumplagen. Pumplagen är förenad med en möjlighet att få dispens från skyldigheten att tillhandahålla ett förnybart drivmedel. Många dispensansökningar beviljas. Men erfarenheten visar att dispensansökningar som uppger skäl som att det inte finns lokal efterfrågan, att behovet och tillgången till ett förnybart bränsle är tillfredsställt genom andra näraliggande stationer eller att man har vikande försäljning, dvs. lokala förhållanden och omständigheter, har inte inneburit att den sökande har fått dispens. Regeringen har inte på ett tydligt sätt preciserat och kommunicerat sina direktiv för dispensmöjligheten. Därför bör regeringen förtydliga sina direktiv om dispensmöjligheter och det bör ges möjlighet att söka dispens tills vidare om det föreligger särskilda skäl.
mot · GX02T356 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investeringar i transportinfrastrukturen ska ske på ett sätt som gynnar utvecklingen i hela landet. Goda kommunikationer med storstadsregioner och internationell marknad är nödvändigt för att skapa en varierad och attraktiv arbetsmarknad. län har goda boendemiljöer men en svagt utvecklad transportinfrastruktur. Satsningarna på järnvägar i och i anslutning till länet är undermåliga. Kapacitetsökningar på Kust-till-kust-banan, Stångådalsbanan och Tjustbanan är nödvändiga. Tjustbanan är viktig för arbetsmarknadsregionen och ambitionen måste vara att underhåll sker på minst nuvarande nivå så att järnvägarna inte försvinner. Kust-till-kust-banan är i stort behov av ytterligare minst två mötesspår för att få tätare turer och för att förhindra ytterligare förseningar som uppstår vid tågförseningar. Med tanke på det långa tidsperspektivet från planering till byggstart är god planeringsberedskap av största vikt. Att tidigt påbörja förstudier av möjliga objekt medför också att man tidigt kan identifiera eventuella hinder och kartlägga utredningsbehov för ett objekt. Tidig planläggning är också positivt då det kan underlätta kommunernas översikts- och detaljplanering och öka samordningen mellan olika planeringsformer.
mot · GX02T357 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av Simrishamnsbanan. I södra bor det ett stort antal människor som pendlar för att komma till och från sina jobb. Pendlingen sker inte sällan över kommungränserna och ställer stora krav på en utbyggd infrastruktur och en fungerande kollektivtrafik. Resor tvärs genom landskapet via , , , och till sker med buss eller personbil. Ett beslut om byggande av Simrishamnsbanan skulle länka samman östra och västra . De som bor runt om i berörda kommuner skulle hamna inom en timmes pendlingsavstånd till både och , vilket kommer att skapa en helt ny närhet till storstadsområdets arbetsmarknad. Närheten kommer att ge människor möjligheten att bosätta sig utanför storstäderna och därigenom minska trycket på bostäder. Bostadsbrist kommer inte längre att försvåra för företag att rekrytera kompetent personal som inte bor i det direkta närområdet. Ett utnyttjande och en utbyggnad av redan existerande spår skulle lägga grunden till en väl fungerande tågtrafik för människor som pendlar till sina arbeten. Ingreppen i miljön runt järnvägen skulle bli väldigt små i och med att det i stor utsträckning går att utnyttja spår som redan finns. Målet är att skapa en långsiktigt hållbar satsning som tar hänsyn både till näringslivets behov och till miljön. Ur en miljöaspekt är järnvägen att föredra framför biltrafiken. Om det blir möjligt att ta sig från till utan att använda bilen, kommer fler och fler att kunna överge bilen till förmån för tåget som färdmedel till och från arbetet. Det kommer att ge en betydligt mindre miljöpåverkan . Simrishamnbanan är en del av en större satsning på infrastrukturen i . Tillsammans med andra satsningar som t.ex. och utbyggnaden av spårtrafiken i ger Simrishamnsbanan förutsättningar för en stark ekonomisk utveckling i . Vi bör därför se över möjligheten till en spårutbyggnad, och därigenom till en utbyggnad av Simrishamnsbanan, i södra .