ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub346 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att öka antalet utbildningsplatser för tandläkare. kommer det att bli många pensionsavgångar inom tandläkaryrket. Detta medför i sin tur, att behovet av nya tandläkare kommer att öka väsentligt, och ett stort antal nyrekryteringar kommer att behöva göras både inom och på privattandläkarsidan. Den tandläkarbrist, som finns på flera håll i , löser man ofta genom att aktivt arbeta med rekrytering av tandläkare från andra länder i , exempelvis och . Men den här metoden löser bara problemen temporärt, eftersom tandläkarbristen består. Det kan konstateras, att många vuxna har svårt att få tandvårdstider vid vissa kliniker på grund av tandläkarbristen, vilket är en olycklig utveckling. Behovet av tandläkare och antalet utbildningsplatser är i obalans och måste därför ses över, för att vi ska kunna möta rekryteringsbehovet av nya tandläkare . De allra flesta svenskar har en god tandhälsa, tack vare goda satsningar på detta område under en mycket lång följd av år, och ett bibehållande av den goda tandhälsa som finns i är mycket viktigt. Med hänvisning till ovanstående vill vi att regeringen ser över behovet av att öka antalet utbildningsplatser för tandläkare vid våra tandläkarhögskolor.
mot · GX02Ub351 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till svenskundervisning utomlands. Språket är ett viktigt verktyg för att behålla sin identitet och kultur. I har alla invandrarbarn rätt till modersmålsundervisning . Det kostar många att ge alla invandrarbarn denna möjlighet. Det är en kostnad vi anser är riktig och viktig för att underlätta inlärningen samt den invandrades kontakt med sitt ursprung. Frågan om modersmålsundervisning har varit hett debatterad . Kritiker till modersmålsundervisningen har talat om att eleverna förlorar lektioner och tid till annan undervisning och att barnen i stället skall koncentrera sig på det svenska språket. Men då missar man modersmålets betydelse för grundläggande språkinlärning. Genom modersmålet lär sig barn bättre och lättare ett annat språk. Detta är också relevant för de svenska elever som av olika anledningar lever och studerar utomlands. Dessa har fått minskade anslag för sin undervisning i svenska, vilket kommer att leda till ökade avstånd mellan dessa utlandssvenskar och deras hemland. Det är lika viktigt att satsa på de svenska barnens svenskundervisning utomlands som det är att satsa på invandrarbarnens hemspråksundervisning i . Att ha kontakt med sitt ursprung och behärska sitt modersmål är en viktig grundtrygghet som alla människor har rätt till. Mot bakgrund av detta är det rimligt att se över vilka möjligheter svenska elever har att studera svenska språket utomlands.
mot · GX02Ub353 · 2009-10-02 00:00:00 — Korttidsutbildades rätt till ekonomisk ersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att stimulera dem med kort utbildning så att de vågar satsa på vidareutbildning. Rekryteringsbidraget var riktat till personer som fyllt och som hade kort tidigare utbildning. Det var också personer som var eller riskerade att bli arbetslösa eller hade nedsatt funktion och därför behövde extra tid för att klara sina studier. Exempelvis så var det cirka 16000 personer som fick chansen till studier tack vare rekryteringsbidraget. Det är olyckligt att rekryteringsbidraget har tagits bort, och det är helt fel grupp som har drabbats i och med att rekryteringsbidraget försvann. Rekryteringsbidraget var viktigt. Det gav människor en andra chans att vidareutbilda sig, vilket stärkte deras konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Det är angeläget att stimulera dem med kort utbildning så att de vågar satsa på att vidareutbilda sig. Vi behöver undersöka möjligheterna att återskapa någon form av stimulans för de som har kort utbildning, riskerar att bli arbetslösa eller har nedsatta funktionsförmågor. i (s)
mot · GX02Ub354 · 2009-10-02 00:00:00 — Skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. Det är dags att skärpa lagstiftningen när det gäller religiösa gruppers rätt att driva skolor. Det finns exempel som Plymouthbröderna, en sekt som har fått godkännande att starta skola i i . Plymouthbröderna anser att kvinnor alltid ska vara underställda män och sektens medlemmar får inte bo i samma hus som orena som inte delar deras tro. För flickor som växer upp i sekten är högre utbildning än grundskola inte tillåten. Plymouthbröderna är ett av flera exempel på religiösa samfund där det är tveksamt om de bör få driva skolor. Ett annat exempel är Andreasgymnasiet, en i som lär ut att homosexualitet är en synd. Barn ska inte sorteras efter föräldrarnas religion. En skola för alla borde vara en självklarhet i ett samhälle som vill hålla ihop både över religiösa barriärer och över klassgränser. Att skolor som nämnts ovan godkänts av är ett bevis på att vi har brister i det svenska skolsystemet. Lagstiftningen och tillsynen bör skärpas när det gäller konfessionella friskolor. i (s)
mot · GX02Ub361 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal inom transportnäringen. Transportnäringen växer stadigt. Både gods- och persontransporterna ökar i . Men för att transporterna ska kunna fungera , och behövs utbildad arbetskraft. kan transportnäringen erbjuda yrken med stor självständighet och möjligheter till utveckling. hårdnar konkurrensen om den framtida arbetskraften, vilket ställer större krav på att transportyrkena görs ännu mer attraktiva. Företagen i branschen måste hålla sig framme och visa att de kan erbjuda en bra arbetsplats. kommer transportnäringen att behöva ett tillskott på mellan 15 000 och 17 000 nya medarbetare för att kunna ersätta de medarbetare som går i pension men också för att klara av att möta ett ökat behov av transporttjänster. Dagens utbildningssystem kan bidra med knappt 7 000 ungdomar och vuxna . Det ger ett underskott på minst 8 000 personer . tvingas många företag själva utbilda till stora kostnader. Ansvaret att tillskapa ytterligare utbildningsplatser bör dock ligga på det offentliga utbildningssystemet, eftersom behoven av transportnäringens tjänster är ett gemensamt intresse för hela samhället. Det finns en mängd möjliga åtgärder att vidta: Fler korta och intensiva yrkesutbildningar. Locka fler kvinnor att söka sig till näringen. Andelen kvinnor inom t ex åkeribranschen har halverats . Underlätta för nysvenskar att med en snabb, kvalificerad och yrkesinriktad språkutbildning utbilda sig inom transportnäringen. Sänka åldersgränsen till för att köra buss och taxi, lastbil och tåg. Den ovan beskrivna bakgrunden visar med all tydlighet att det finns anledning för regeringen att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal till transportnäringens olika branscher.
mot · GX02Ub362 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka svenskämnet i gymnasieskolan. Arbetslivet kräver allt högre kunskaper. Det finns några enkla jobb. Allt fler yrken kräver goda kunskaper i svenska, engelska och matematik. I regeringens betänkande En reformerad gymnasieskola slås också fast att gymnasieskolans uppdrag att förbereda eleven för ett aktivt samhällsliv gäller för samtliga studievägar. Trots det föreslår regeringen att kunskapskraven i bl a svenska för de yrkesförberedande programmen ska sänkas, vilket kommer att göra det svårare för eleverna i arbetslivet. Hur framåtsyftande är det? Den som har mindre kunskaper får också svårare att byta jobb när konjunkturen sviker i den bransch man arbetar. Regeringens strategi verkar mer gå ut på att panikbacka än att göra ett genomtänkt vägval . Svenskämnet kommer för eleverna på gymnasiets yrkesutbildningar att reduceras från dagens obligatoriska kurser på sammanlagt . Timantalet halveras som elevernas utvecklingsmöjligheter begränsas. En god kompetens i svenska utgör den viktigaste grunden för såväl yrkesutbildning och högskoleförberedelse som förberedelse för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Enligt regeringens uppfattning ska ämnet svenska betraktas som allmän-teori. Svenska är i allra högsta grad ett praktiskt yrkesredskap för de allra flesta. Det är det viktigaste yrkesämnet av alla. för blivande barnskötare, bilreparatörer och byggnadsarbetare går via det svenska språket. I den globalisering som arbetsmarknadens alla sektorer genomgår är den datorbaserade texten ett självklart inslag. Inte minst i sin skriftliga form har språket blivit ett allt viktigare yrkes- och påverkansredskap. Den som inte effektivt kan hantera sin elektroniska kommunikation, snabbt söka information på nätet eller sätta sig in i nya föreskrifter kommer sannolikt att hamna i ett ofrivilligt utanförskap. Svenskämnet behöver stärkas, vilket är fullt möjligt om man inför en modern kommunikationsutbildning som även motsvarar de kommunikationskrav som ställs i yrkeslivet. En viktig utgångspunkt är att kunskapskraven ska vara höga för alla, eftersom det är vad näringslivet och ett modernt arbetsliv kräver.
mot · GX02Ub363 · 2009-10-01 00:00:00 — Viktigt att komvux utvecklas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att utveckla komvux. Svenska utbildningssatsningar har gjort att vi internationellt sett har en väldigt hög utbildningsnivå i . Genom en välfungerande grundskola, ett högt deltagande i den gymnasiala utbildningen samt den breda högskolan ligger i världsklass när det gäller utbildning. Trots detta finns det uppskattningsvis 800000 vuxna som saknar fullständig gymnasieutbildning, och som därför haft mindre möjlighet att utvecklas på arbetsmarknaden än den övriga befolkningen. Det är därför mycket oroande att regeringen har försämrat förutsättningarna för komvux. Regeringen har också dragit in bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet, vilket är mycket olyckligt. Man har dessutom tagit bort de fördelningskriterier som innebar att kommuner med hög arbetslöshet, många invandrare och låg utbildningsnivå fick större tilldelning än kommuner i en motsatt situation. Kommuner som har ett stort behov får mindre resurser och kommuner med ett mindre behov får mer. Detta är helt ologiskt och måste rättas till. Därför måste frågan om att återinföra bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet skyndsamt ses över. Även återinförandet av de tidigare fördelningskriterierna för komvux behöver ses över. Det är viktigt att alla får en möjlighet till en andra chans i livet. Det livslånga lärandet riskerar att försämras avsevärt om man inte utvecklar komvuxverksamheten. i (s)
mot · GX02Ub364 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa utvecklingen vad gäller lärarutbildningens genusperspektiv. Hälften av kommuner har något som kallas jämställdhetsresurs, men det räcker inte. Det är viktigt att vi redan från början iakttar dessa frågor i barnens utbildning och i ett tidigt stadium av deras utveckling. är inte genusvetenskapen en naturlig del i lärarutbildningen och det på grund av att sådana krav aldrig har ställts. bör genomsyra hela samhället för att vi ska få ett mer jämställt samhälle. Man kan urskilja två riktningar när det gäller genusvetenskap i utbildningen för lärarstudenter, en riktning där det har framkommit att det har givits tillräcklig med genuskunskaper på utbildningen och en annan riktning som säger att det över huvud taget inte har framkommit några genuskunskaper på utbildningen. I Delegationen för jämställdhet i förskolan (SOU 2004:115) menar man att olika lärosäten ger olika mycket kunskaper om genus och jämställdhet, och att vissa tycker att det pratas för mycket om genus medan andra knappt har fått någon utbildning alls i det. I samma delbetänkande visas även att målen som handlar om kön och värdegrunden i examensordningen för lärare kan tolkas på olika sätt. (Högskoleförordningen 1993:100.) Här handlar det dock om olika åsikter om samma utbildning. Vi borde kräva av skolan att alla barn ska behandlas lika, och det är här som våra pedagoger behöver baskunskaper i genusvetenskap. Börjar vi observera och diskutera vad som händer runt omkring i skolmiljön med eleverna och lärarna är det också mycket lättare att barnen blir uppmärksamma på genus som en del av vardagen. Det är viktigt för lärarna att både observera och att diskutera det man ser. Visserligen kan det se ut som att skolpersonalen behandlar alla lika, men med röstläge eller olika tillsägelser behandlas killar och tjejer olika. Även historieböcker och språkböcker bör analyseras så att eleverna får ett genusperspektiv redan från unga år. Idrott och data är andra exempel, även i skolans värld, där killarna ofta brer ut sig och tar stor plats på tjejernas bekostnad. fungerar verksamheten bra i våra skolor och på vissa håll finns även ett genusperspektiv inte bara i en skolplan utan även som en del i vardagen. Men detta utesluter inte att den pedagogiska delen på våra högskolor även bör innefatta genusvetenskap. Regeringen bör än mer uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningarna. i (s)
mot · GX02Ub365 · 2009-10-01 00:00:00 — Folkhögskolans kvotgrupp till högskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att noga följa och eventuellt åtgärda skevheter i högskolans antagning från folkhögskolorna. De nya urvalsgrupperna kommer i praktiken att innebära ett stopp för sökande från folkhögskolor. Platserna på högskolan kommer att fördelas enligt ett nytt system. Med de nya reglerna kommer det att bli svårare att komma in på vissa utbildningar på högskolan för studerande från folkhögskolor. Man får inte i urvalsgruppen för gymnasiet/komvux eller i kompletteringsgruppen gymnasiet/komvux tillgodoräkna sig meritämnen som man fått särskild behörighet i från folkhögskolan. Folkhögskolan ger behörigheter men sätter inte formella betyg. När man 2010 går över till att ha 4 urvalsgrupper istället för 2 får platsfördelningen oväntade konsekvenser. Den nya högskoleförordningstexten lyder: Vid urval på grundval av betyg ska platserna fördelas i förhållande till antalet behöriga sökande i var och en av följande fyra grupper. Det låter ju precis som det alltid har gjort men blir det två grupper för dem som kommer från gymnasiet och komvux och de som är behöriga i bägge, de som konkurrenskompletterat, kommer att generera platser till båda grupperna. Och detta sker på bekostnad av de två små urvalsgrupperna. Även en del av de sökande från folkhögskolan söker genom två urvalsgrupper och genererar därmed platser i två urvalsgrupper men de är så få så det påverkar inte systemet. Men man vet att de från gymnasiet som konkurrenskompletterar är så många att det kan få väldigt stora konsekvenser för de folkhögskolestuderande. har insett att reglerna får dessa konsekvenser och har försökt påverka departementet att ändra reglerna men inte fått gehör. De tidigare åtgärderna som 25:4-regeln, korttidsstudiestödet och studerandevillkoret i a-kassan har setts som helt onödiga i regeringens ögon och skrotats. Allt detta försvårar för de som inte har bestämt hela sin livsbana innan puberteten. Det kan inte accepteras att de nya urvalsreglerna riskerar att utestänga vissa människor att studera vidare på högskolan. Regeringen bör noga följa detta. i (s) i (s)
mot · GX02Ub366 · 2009-10-02 00:00:00 — Skolbibliotek och adekvat litteratur i svenska skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolbibliotekens utveckling i kommunala och fristående skolor. En väsentlig förutsättning för skolelevernas läsinlärande och kunskapsinhämtande är tillgången till skolbibliotek som också är bemannade med utbildad personal. Både kommunala och fristående/privata skolor bör ha välsorterade skolbibliotek. Men realiteten är en helt annan. Ett stort antal skolor saknar bibliotek eller har bibliotek med ett smalt och dåligt sortiment av böcker. har uttryckt oro över att många grundskole- och gymnasieelever inte har tillgång till ett bemannat skolbibliotek. Särskilt bekymmersamt är det för elever i landets friskolor som förlitar sig på kommunbiblioteket. I mångt och mycket är det skolbudgetar och andra prioriteringar som avgör om barn och ungdomar får tillgång till ett välfungerande skolbibliotek med betydelsefull litteratur eller inte. Det är landets kommuner som ansvarar för tillgången till och bemanningen av skolbibliotek. Bibliotekslagen är tydlig med att det ska finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur. Staten kan förutom via skollagen med olika aktiviteter stimulera kommunerna att utveckla sina skolbibliotek. har tillsynsansvaret för det svenska skolväsendet. I detta tillsynsansvar ligger även att tillse att alla barn och ungdomar har tillgång till skolbibliotek av god kvalitet.
mot · GX02Ub374 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett regionalt utbildningsbehov i . I har fordonsindustrin varit en stor arbetsgivare för många av länets invånare, vilket har medfört att hundratals jobb gick förlorade när krisen inom fordonsindustrin slog till. behövs en politik för att rusta Blekingeborna för att möta globaliseringens utmaningar och möjligheter. Blekingeborna behöver stöd i form av utbildningsplatser, inventering av regionala bristyrken samt kompetenshöjande insatser. Många av de personer som går ut i arbetslöshet kommer att behöva ta del av grundläggande vuxenutbildningar och kvalificerade yrkesutbildningar för att kunna möta de nya krav som arbetsmarknaden ställer. Det livslånga lärandet måste förstärkas genom en utbyggnad av vuxenutbildningarna och de studieförberedande utbildningarna inom komvux. Arbetstagarna måste kunna vidareutbilda sig under hela sitt yrkesliv för att därmed öka sin konkurrenskraft på arbetsmarknaden.
mot · GX02Ub375 · 2009-10-01 00:00:00 — Möjlighet att påverka friskoleetableringar i kommunen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommunerna större möjligheter att påverka etableringen av friskolor. Den svenska skolan syftar till att ge alla barn och ungdomar goda kunskaper utifrån en gemensam värdegrund med gemensamma mål. Den gemensamma skolan är därför viktig; är det värdefullt att barn och föräldrar har möjlighet att välja bland alternativa pedagogiska inriktningar. Friskolorna kan bidra med mångfald, vilket är positivt eftersom den ofta är en förutsättning för utveckling och pedagogisk förnyelse. Mångfalden måste dock vara förenlig med ett nationellt och kommunalt ansvar för en sammanhållen och likvärdig skola, där kvaliteten kan garanteras och insynen kan säkerställas. Tyvärr har det som var tänkt som ett komplement till den kommunala skolan blivit en fri etablering i stor omfattning som sker på bekostnad av kvalitet och framförhållning. En fri etablering av friskolor gagnar inte eleverna och den gagnar inte skattebetalarna. Kommunerna behöver därför ges ett större inflytande över etableringen av friskolor än vad de har . Det är Skolinspektionen som prövar och godkänner en friskola. Kommunen är remissinstans och kan avstyrka en etablering. Problemet är att kommunen har bevisbördan för att det finns påtagliga negativa följder, dessutom ska regeln enligt förarbetena användas med återhållsamhet. Det innebär att det är mycket svårt för en kommun att förhindra en skoletablering. I princip råder fri etablering av friskolor i , vilket inte var tanken från början. Reglerna behöver ändras, så att kommunerna ges större möjligheter att påverka etableringen av friskolor.
mot · GX02Ub376 · 2009-10-01 00:00:00 — Skolans ansvar för demokratin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om demokratiska värden. För att grundläggande demokratiska värden och respekten för mänskliga rättigheter som vårt samhälle vilar på ska föras vidare och upprätthållas är det viktigt att skolan förmedlar vad demokratin går ut på till alla barn och ungdomar. Studier visar tydligt att de som inte avser att rösta i allmänna val är de som inte heller anser sig ha fått kunskap genom skolan om demokratins värde och vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. Det räcker dock inte med teoretisk undervisning i samhällskunskapen om vad demokrati betyder. I skolan behöver barn och ungdomar också få möjlighet att diskutera och praktisera demokrati i olika former. Demokrati kan praktiseras genom att skolan har ett aktivt elevråd, där elever kan delta i diskussioner och beslut. Formerna och upplägget för undervisningen är i första hand en angelägenhet för lärare och skolledning, helst i samråd med eleverna. Att ungdomar inser värdet av demokrati och upplever att de kan påverka samhället genom sitt valdeltagande är dock en angelägenhet för hela vårt demokratiska samhälle, och här har skolan ett stort ansvar. Medvetna medborgare är en av demokratins grundförutsättningar. Detta är en av framtidens största utmaningar. Lyckas vi inte riskerar vi att få ett demokratiskt underskott i samhället. Inflytande, delaktighet och demokrati måste därför vara en naturlig del i skolans arbete redan från första skolåret och intensifieras under gymnasieåren. Skolan måste också öppna sig mer mot det omkringliggande samhället, inte minst mot föreningar, politiska partier och deras ungdomsorganisationer. i (s) i (s)
mot · GX02Ub378 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexualundervisning i lärarutbildningen. Innehållet i lärarutbildningen måste ständigt utvärderas och vid behov förändras för att anpassas till de krav samhället ställer på kunskaper som våra barn och ungdomar skall tillgodoses som elever. Vårt mångkulturella samhälle kräver också en stor portion lyhördhet för vad barn och ungdomar får med sig för kunskaper hemifrån, och inte. Många barn och ungdomar lever under sin uppväxt i nya familjekonstellationer, vilket det också måste tas hänsyn till när skolans innehåll skall planeras. Ett av de områden som det ofta påvisas brister inom är sexualundervisning, där det finns mer att önska vad gäller innehållet i lärarutbildningen. Många lärare känner sig osäkra över hur man skall förmedla kunskap på bästa sätt, vilket gör att man ibland helt avstår. För att unga på ett tryggt sätt skall kunna utforska området krävs kunskap och det är av största vikt också utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen bör därför se över förutsättningarna för hur sexualundervisning på bästa sätt kan ingå i lärarutbildningen.