mot · GX02Xc4670 · 2009-09-28 00:00:00 — Effekterna av den svenska barnomsorgsmodellen på förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ordentlig studie av effekterna av den svenska barnomsorgsmodellen. Svensk förskola håller en hög internationell klass, även om grupperna ökat och personaltätheten minskat . Vi har ett förhållandevis jämlikt och jämställt samhälle med hög levnadsstandard och god fysisk folkhälsa. Våra barn borde må bra, till och med riktigt bra, men alla gör inte det. En statlig utredning, SOU 2006:77, visar att den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar snabbare i än i elva andra jämförbara länder. Vad beror detta på? Ja, ingen vet det exakta svaret och utvecklingen oroar eftersom psykisk ohälsa ofta går i arv och kan förvärras från generation till generation. Finns det något samband mellan den allt tidigare debuten på förskola under allt fler timmar, och den ökade psykiska ohälsan hos svenska barn och ungdomar? går av alla 15-åringar på förskolan och någon ordentlig utvärdering av denna stora sociala förändring har aldrig skett. Det finns bara några mindre studier . har många stora utländska studier gjorts på tusentals barn. Dessa studier sätter frågetecken inför förskola som en idealisk omsorg för alla barn, med den tidiga separation från föräldrarna som den innebär. Nya rön från hjärnforskningen väcker också frågor om konsekvenserna av tidig stress för små barn. Trots sin stolta forskartradition har inte gjort någon uppföljande studie på denna dramatiska förändring av barns tidiga liv. Jag har ställt frågan till om de kan hitta några svenska studier som kan ge svar på dessa frågor. Svaret är enkelt: Nej det finns det i stort sett inte. har gjort en ny sammanställning av de befintliga svenska och internationella studierna om förskolans effekter. De konstaterar att dessa studier inte räcker för att säga något om förskolans effekter på barn . När det gäller barnens sociala och emotionella utveckling finns inte tillräckligt många välgjorda studier för att man ska kunna dra några entydiga slutsatser, menar . Vi pumpar alltså in 40 miljarder i en omsorgsform vars effekter vi inte vet något om. Jag menar att det behövs en ordentlig studie av effekterna på den svenska barnomsorgsmodellen. Frågor som behöver svar är: Hur påverkas barns utveckling av olika omsorgsformer? Finns några skillnader mellan förskola, dagmamma och hemmet vid olika åldrar? Hur påverkar gruppstorlekar och personaltäthet på förskolan? Kan man se en påverkan av den tidiga omsorgen upp i åldrarna? Finns ett samband mellan den nuvarande familjepolitiska modellen och den ökande psykiska ohälsan? Denna empiriska kunskap behövs av minst tre skäl: Vi måste få veta hur det är. Kunskap måste fram av tillräcklig kvalitet så att den accepteras av alla som deltar i debatten. Föräldrar måste få veta vilka val de gör, för att kunna avgöra vad som är rätt för dem och deras barn. Förskolan behöver kunskapen för att kunna kvalitetssäkras. Förskolan måste hålla tillräcklig hög kvalitet så att de föräldrar som väljer denna omsorgsform känner sig trygga och inte blir stressade av oro för sina små. Mot bakgrund av det som beskrivits här behöver en nationell studie genomföras angående hur barns utveckling påverkas av olika omsorgsformer. Detta bör ges regeringen tillkänna.