ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02K263 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tydlighet avseende Du gamla, du fria såsom officiellt antagna nationalsång. En märklig motsägelse råder i . Här antar vi medborgare att vi har en gemensam nationalsång i Du gamla, du fria när det juridiskt och legalt visar sig att det inte är så eftersom sången aldrig antagits officiellt. I antar vi något som inte är antaget. När tidigare behandlat frågan har det, ordknappt, konstaterats att det inte behövs ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång. Den underliggande tankegången tycks vara att en lag inte behövs då sången redan fungerar som nationalsång. är det paradoxalt att hävda att det som har ett brett och starkt stöd inte behöver lagens officiella skydd, medan det i andra sammanhang då skulle kunna behöva lagstiftas om sådant som inte äger samma folkliga förankring. Såsom utskottet formulerar sig väcks naturligtvis också frågan i vilken mån utskottet var medvetet om att sången genom historien ofta har återgivits med fler än två verser, men att endast de två första brukar betraktas som nationalsång. kan utskottets ställningstagande också tolkas som att hela sången , du fria har fått erkännande som nationalsång. Sett ur ett jämställdhetsperspektiv vore detta visserligen positivt då författat de båda senare verserna: Du gamla, Du fria, Du fjällhöga nord Du tysta, Du glädjerika sköna! Jag hälsar Dig, vänaste land uppå jord, Din sol, Din himmel, Dina ängder gröna, Din sol, Din himmel, Dina ängder gröna. Du tronar på minnen från fornstora dar, då ärat Ditt namn flög över jorden. Jag vet att Du är och Du blir vad du var. Ja, jag vill leva jag vill dö i , Ja, jag vill leva jag vill dö i . Jag städs vill dig tjäna mitt älskade land, din trohet till döden vill jag svära. Din rätt, skall jag värna, med håg och med hand, Din fana, högt den bragderika bära, Din fana, högt den bragderika bära. Med skall jag kämpa, för hem och för härd, för , den kära fosterjorden. Jag byter Dig ej, mot allt i en värld Nej, jag vill leva jag vill dö i , Nej, jag vill leva jag vill dö i . Musik: svensk folkmelodi. Genom sitt ställningstagande anser jag att utskottet självt tydliggjort hur orimlig dess hållning är, och att det behöver stadfästas juridiskt vad som är nationalsång. I sammanhanget måste också nämnas att riksdag har antagit en officiell nationaldag, som även är officiell helgdag. Vi har antagit svenskan som landets officiella språk. Vårt land har en officiell flagga med ett gult kors på blå botten. Med utskottets logik var inte något av dessa beslut nödvändigt, men eftersom dessa beslut de facto tagits, har därmed tillbakavisat utskottets logik och även ett juridiskt erkännande av nationalsången behövs. Därför bör nationalsång antas officiellt av riksdag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K266 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av statliga chefers anställningsvillkor. Genom händelserna som ledde till att avgick som landshövding på , har problematiken kring hur statliga myndighetschefer kan och inte kan avsättas kommit upp till ytan. Villkoren för landshövdingar är sådana att de inte kan sparkas, utan de har rätt till samma lön om de får lämna sitt uppdrag och istället får arbeta med exempelvis utredningsarbete i . har en utredning påbörjats om huruvida det ska bli möjligt att avskeda landshövdingar och andra myndighetschefer. Det ansvariga statsrådet har uttryckt en förhoppning om att kunna reformera och modernisera anställningsvillkoren och göra dem mer öppna, transparenta och ändamålsenliga. De nuvarande reglerna går tillbaka ända till 1987 och ger en garanti för en myndighetschef eller landshövding att få behålla samma lön under hela den tid som utnämningen gäller. Förordnandet för en landshövding är normalt plus tre. Det finns även andra myndighetschefer med förmånliga anställningsvillkor, och där situationen är den att de har tillsvidareanställning, med åtföljande problematik. Exempelvis har lagmannen i en tingsrätt tillsvidareförordnanden, alltså ingen tidsbegränsning alls. Om denne utövar dåligt ledarskap kan detta leda till stora arbetsmiljöproblem vid en tingsrätt. Istället för att en dålig chef slutar kan det lätt bli så att annan personal vid tingsrätten väljer att säga upp sig. I samband med översynen av anställningsvillkor för landshövdingar och generaldirektörer vore det befogat att även se över andra statliga chefers anställningsvillkor, inklusive lagmännens. Naturligtvis ska dessa inte kunna avsättas i sin roll som domare, där de måste vara helt oberoende, utan det handlar här endast om deras chefskap. Det vore exempelvis rimligt att vissa poster som bygger på tillsvidareanställning får ett förordnande för en avgränsad tid. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02K270 · 2009-10-01 00:00:00 — Inrättande av ett inrikesdepartement tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda inrättandet av ett inrikesdepartement. är tämligen ensamt om att inte ha ett inrikesdepartement. De flesta andra europeiska länder är organiserade med någon form av inrikesdepartement och detta av flera anledningar. Diskussioner om skadlig stuprörsmentalitet är mer regel än undantag och på flera nivåer funderas det friskt över hur vi ska få till ett bättre helhetsgrepp. Det kan dock tyckas onödigt att föreslå regeringen hur den ska organisera sig, men frågan är större än så. Det handlar om att anamma ett nytt synsätt där samordning och helhetssyn är tongivande. Det gäller bland annat krishantering och underrättelsefrågor, där det finns risk att saker, som det så kärt heter, faller mellan stolarna. Tragiska händelser såsom hot om terrorattentat och har exponerat behovet av ett dylikt samlat hanterande av svåra situationer. Det pågående framtagandet av en krishanterande myndighet och den inrättade centrala krishanteringsfunktionen på är nödvändiga steg i rätt riktning, men ytterligare arbete behöver göras. Behovet av en bättre översiktlighet finns också när det gäller organiseringen av . Den pågående processen med utvecklandet av olika typer av regioner av olika storlek och innebörd ställer krav på att den statliga nivån kan hantera dessa olikheter. En förutsättning för detta torde vara att ha ett mer samlat grepp om dessa frågor, vilket skulle kunna bli fallet i ett inrikesdepartement. En utredning om denna typ av organisation skulle också sända välbehövliga signaler till olika kommuner, regioner och landsting att frågan hur vi organiserar är viktig. Lärdomar kan dras från flera av våra europeiska grannar. På många håll innefattar inrikesdepartementen frågor som i ligger under , och Försvarsdepartementet. Vidare kan tänkas att vissa frågor från Närings-, Kultur- och Miljödepartementen även kan komma att rymmas inom ramar. Det bör därför utredas hur ett inrättande av ett inrikesdepartement kan bli möjligt samt omfattningen på detsamma.
mot · GX02K275 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftning ska ske med vetskap om nordiska effekter. Inom arbete redovisas ofta olika problem som uppstår för personer, företag och föreningar som i sin vardag eller i sin verksamhet agerar över de nordiska gränserna. Det läggs ner rätt stora krafter på att minimera dessa problem, och regeringen har till och med tillsatt en arbetsgrupp som arbetar med den typen av frågor. De nordiska samarbetsministrarna anser att frågan har hög prioritet. Tyvärr inträffar det emellertid ibland att de nordiska parlamenten vid ny lagstiftning, troligen utan avsikt, skapar nya hinder. Det kan ibland kanske vara ofrånkomligt men säkert . I åtföljs alla förslag till lagstiftning av en beskrivning av hur förslaget förhåller sig till korresponderande lagar i övriga nordiska länder. Syftet är att skapa medvetenhet om vilka problem det kan ge. Ett liknande förslag har förts fram i det danska , tyvärr utan att antas. Samma öde har förslaget drabbats av i . Regeringens olika förslag till bör när så är nödvändigt föregås av en granskning i Lagrådet. Om det är för tungrott att alla lagförslag omfattas av en granskning enligt den finska modellen skulle det vara möjligt att tillföra en passus i Lagrådets uppdrag om att vid all lagstiftning som passerar dess granskning göra en analys av eventuella nordiska effekter. I Lagrådets yttrande skulle det då kunna bifogas kommentarer om huruvida det föreslagna har någon inverkan på möjligheten för individer, företag och andra aktörer att verka över nordiska gränser. Syftet skulle enbart vara att uppmärksamma på möjliga nya hinder och besvärande konsekvenser för att kanske förebygga onödigt arbete för myndigheterna i ett senare skede. Formerna för att analysera och informera om sådana effekter kanske kan ske på annat sätt, men problemet eller risken vid ny lagstiftning bör få en lösning.
mot · GX02K276 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör bli en allmän flaggdag. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att flagga med EU-flaggan i och utanför . presenterade utrikesminister ett förslag om att skapa en kol- och stålgemenskap i . Genom att inrätta en gemensam kol- och stålmarknad, under överinseende av en oberoende myndighet, skulle man skapa en gemensam intressesfär för de länder som tidigare legat i krig mot varandra. Vi kan bara värna om världsfreden genom kreativa ansträngningar i samma storleksordning som de faror som hotar denna fred. Schumanplanen välkomnades enhälligt av , , , och . , , slog sig de sex länderna samman och bildade Europeiska kol- och stålgemenskapen, den första byggstenen i det som är Europeiska unionen. anses vara den dag då den europeiska integrationen inleddes. EU:s stats- och regeringschefer beslutade vid toppmötet i att skulle utses till . Den firas i hela med olika evenemang som betonar samarbetet mellan folk. FN-dagen firas till minne av att då ratificerades och är allmän flaggdag. På samma sätt anser vi att också ska vara allmän flaggdag. Flaggningen på statliga byggnader avgörs av de statliga myndigheterna och institutionerna själva. Det vore positivt om fler svenska institutioner började använda EU-flaggan jämsides med den svenska, så som är mycket vanligare i andra medlemsländer. har varit medlem av EU . I den politiska vardagen ingår för myndigheterna att hantera frågor relaterade till EU-lagstiftning. I är EU-debatt och beslut gemensamma med andra EU-länder vardag. ledamöter diskuterar regelbundet EU-frågor i fackutskotten inför ministerrådsmöten och grön- och vitböcker. och det svenska EU-ordförandeskapet har det fattats beslut om att EU-flaggan ska finnas i kammare. Vi föreslår att EU-flaggan får stå kvar också efter ordförandeskapet och att den kompletteras med en flagga utanför . i (fp)
mot · GX02K278 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökat meddelarskydd för privatanställda. Offentliganställda har rätt att lämna uppgifter till massmedier utan att straffas på något sätt, även om de kritiserar arbetsgivaren. Ingen får försöka hindra dem att prata med journalister. Ingen får efterforska vem som lämnat uppgifterna. Arbetsgivaren är förhindrad genom efterforskningsförbudet. Myndigheter kan ha särskilda presskontakter, men de måste vara tydliga med att det är fritt för anställda att ändå prata med medier. Meddelarfriheten gäller alla medborgare. När offentlig verksamhet övergår i privat regi försämras skyddet för den som har använt sig av meddelarfriheten, eftersom arbetstagaren inte skyddas av efterforskningsförbudet. Om en anställd går till medier för att t.ex. uppmärksamma missförhållanden, riskerar denne att bli avslöjad eftersom arbetsgivaren inte är förbjuden att efterforska källan. Den som läckt riskerar då, förutom skadeståndskrav från arbetsgivaren, att bli uppsagd. Det är ytterst viktigt att även anställda i privata företag också omfattas av detta skydd.
mot · GX02K279 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ompröva nedläggningen av generalkonsulat i och se över övriga föreslagna nedläggningar av svenska utlandsbeskickningar. Regeringens beslut att lägga ner generalkonsulat i och ett antal andra konsulat och ambassader kommande år har väckt förvåning och upprördhet bland många, inte minst svenska företagare. I många länder är UD:s agerande och representation avgörande för svenska företags möjligheter att göra affärer. Nya företag inte minst inom IT, miljöteknik och musikindustrin behöver stöd av . Därför är det märkligt att regeringen föreslår nedläggning av så viktiga konsulat som de i och . Avvägningar måste alltid göras, men dessa är fel och skadar svenska intressen. Därför måste beslutet om nedläggningar av konsulat och ambassader omprövas och ses över utifrån mer långsiktiga och strategiska utgångspunkter. kommer, om nedläggningen av generalkonsulatet i genomförs, att bli ett av få länder i som inte har ett konsulat i kanske världens viktigaste stad. Det är en oansvarig politik som skadar och våra intressen.
mot · GX02K282 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om valkretsindelningen i . har det pågått en diskussion om att förändra valkretsindelningen inom några län. har gjort en intern utredning och hemställt hos den förra regeringen om att göra en översyn av valkretsindelningen med anledning av den nya regionen. Denna hemställan avslogs med motiveringen att man inte skulle hinna utreda frågan inför valet . En ny hemställan har därefter sänts från , och den förra regeringen sade sig villig att utreda en förändrad valkretsindelning när länsindelningen blivit förändrad som i det aktuella fallet. Men någon utredning gjordes aldrig. Man har gjort nya beräkningar och statistiskt säkerställt att det är genomförbart med ändrad valkretsindelning. Det föreligger inget hinder att genomföra denna förändring. har motion väckts i samma fråga där kravet varit att frågan om valkretsindelningen skulle vara utredd och klar till valet . utredning har överlämnats till regeringen med flera genomgripande förslag på organisationsförändringar. I samband med behandlingen av utredningen borde en översyn av valkretsindelningen i göras.
mot · GX02K283 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att officiellt anta Du gamla, du fria som nationalsång. Vi har en gemensam nationalsång i Du gamla, du fria som dock aldrig officiellt antagits som nationalsång. upplevda och trodda nationalsång är inte officiella och legala nationalsång för vi har ingen. Eller har vi det? Önskar vi ha denna juridiska otydlighet? När vi i riksdag högtidligen öppnar sjunger vi alltså i praktiken en nationalsång som inte är det eftersom samma riksdag ansett att det inte behövs en nationalsång. skapar vi för våra medborgare bilden av att vi har en nationalsång i och med att vi just såsom riksdag och lagstiftande organ sjunger just denna sång. När tidigare behandlat frågan har det, ordknappt, konstaterats att det inte behövs ett juridiskt erkännande av nationalsången. Den underliggande tankegången skulle kunna beskrivas såsom att en lag med officiell nationalsångsstatus för Du gamla, du fria inte behövs då sången i praktiken, d.v.s. i såväl det vardagliga som högtidliga livet, fungerar som nationalsång. Svenska folket förtjänar tydlighet och att bli kvitt den juridiska osäkerhet som råder kring det som alla svenskar uppfattar vara vår nationalsång, nämligen Du gamla, du fria. Att undanröja denna juridiska otydlighet har enbart riksdag och regering befogenheter att göra och kan knappast med fördel överlämnas till svensk kvällspress eller allehanda tv-kanaler att besluta om. har en officiell nationaldag , numera som officiell helgdag. Vi har slagit fast, i lag, svenskan som landets officiella språk. Sedan något längre tillbaka finns en lag om landets officiellt erkända minoritetsspråk. Vårt gemensamma land har en officiell flagga med gult kors på blå botten. Allt detta har vi. Det är då svårt att finna motiv för varför den tydlighet och det rättsliga besked som skapats inom dessa områden för vårt land, konungarike och folk inte borde omfatta även nationalsången.
mot · GX02K286 · 2009-10-02 00:00:00 — Rättighet att få lägga valsedlar i valurnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge svenska väljare rättighet att personligen få lägga sina valkuvert i respektive förseglade valurna. har lång tradition av demokrati och våra allmänna val, liksom folkomröstningar, uppfattas runt om i världen att vara helt fria och rättvisa. Därför får ofta förfrågan om att sända valobservatörer till andra länder som är i början av sin demokratiska utveckling. När vi ser reportage från andra länders val ser vi ofta presidentkandidater och andra framstående politiker som avlämnar sina röster i vallokalen. Alla röstande får själva lägga sin valsedel i den förseglade valurnan. Så är inte fallet i . I måste varje väljare lämna ifrån sig valkuverten till tjänstgörande valförrättare. Valförrättaren lägger därefter valkuverten i valurnorna. Även om man inte direkt kan peka på att detta på något sätt påverkar själva valet är det ändå inte helt tillfredsställande. Det bör utredas om också svenska väljare kan få förtroendet att själva lägga valsedelskuverten i respektive valurna. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02K287 · 2009-10-02 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen återkommer med förslag till hur inkomstgarantin för riksdagsledamöter kan begränsas till maximalt . Genom en rad beslut har villkoren för avgångna riksdagsledamöter skärpts och blivit mindre generösa. Detta har varit rätt i sak och dessutom bra för anseende i samhället. Förutsatt att en avgående ledamot uppnått ålder och tjänstgjort av finns emellertid fortfarande en möjlighet att välja om man vill förvärvsarbeta eller inte fram till dess att allmän pensionsålder uppnås. Det är en viktig princip att människor som kan förvärvsarbeta ska göra så. I egenskap av lagstiftare har uppställt detta principiella krav mot medborgarna. Alliansregeringen hävdar också en tydlig arbetslinje. Inte minst av det skälet måste nu tillämpa samma krav mot sina egna ledamöter. Reglerna om den s.k. inkomstgarantin bör därför ses över med denna utgångspunkt. För riksdagsledamöter bör det, precis som för förvärvsanställda, finnas en möjlighet att få omställningsstöd för att underlätta återgång till förvärvsarbetande eller företagande. Ett sådant stöd bör begränsas till maximalt ett kalenderår.
mot · GX02K298 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska sluta ta in avgifter åt religiösa samfund. Skatt tas i in av . Skatten går till kommuner, landsting och regioner och staten. Förutom detta kräver dock också in medlemsavgifter åt en del religiösa samfund såsom . Detta kan för någon som inte är bekant med svenska förhållanden låta väldigt konstigt men har sin högst förklarliga bakgrund i när var en del av staten. är dock inget religiöst samfund längre del av svenska staten men staten fortsätter genom att driva in skatt och medlemsavgifter till olika religiösa samfund. Denna något konstiga ordning kan förutom att den är en anomali få en del lustiga effekter. Avgifter som tagit in och vidarebefordrat till samfund har i några fall visat sig vara felaktiga varvid helt korrekt varit tvunget att betala tillbaka pengarna till den enskilde. Problemet är att det inte varit utan samfundet som stått för felaktigheterna samt att sedan inte kunnat få tillbaka pengarna från samfundet. Vidare går det starkt att ifrågasätta varför just religiösa samfund och inte andra ideella föreningar ska få hjälp av att driva in sina pengar. Varför i sådana fall inte alla ideella föreningar? Frågan är också om det är uppgift att ägna tid och resurser åt att driva in dessa pengar? I är ändå trots allt grundprincipen att människor fritt ska kunna ägna sig åt föreningsliv utan att staten ska blanda sig i.
mot · GX02K301 · 2009-10-01 00:00:00 — Avskaffande av allmänna motionstiden begär att riksdagsstyrelsen lägger fram förslag till en reformerad motionstid i enlighet med vad som anförs i motionen. Ledamöterna i riksdag har möjlighet att motionera om de saker som de anser vara av vikt för samhällets utveckling. kallas för allmänna motionstiden och är förlagd till tre hektiska veckor . Under denna korta tid ska en mycket omfattande budgetproposition läsas in och analyseras, fakta samlas in, motioner skrivas och kontakter tas över grupp- och partigränserna för diskussioner om eventuella gemensamma ställningstaganden. Ju tidigare ett faktaunderlag samlas in, desto mer inaktuellt blir det och kan i många fall inte användas. Detta är en fullkomligt absurd arbetsmetod och speglar en helt förlegad syn på riksdagsarbetet. Självklart vore det bättre om även , som en del andra parlament, hade ständig motionsrätt, dvs. rätt att när omständigheterna så påkallar väcka en motion i ärendet. Jag tror inte att saker och ting blir bättre av att man måste vänta på att kunna väcka en motion. Om ska kunna hantera aktuella händelser, måste man också skapa möjligheter inom riksdagssystemet att agera i . En starkare koppling till aktuella händelser skulle bidra till att göra arbete mer relevant i medborgarnas ögon. Det måste finnas ett sätt, annat än att vänta på regeringens initiativ, att som riksdagsledamot få pröva förnyelse och förbättringar i det löpande arbetet. Att införa en ständig motionsrätt vore ett sådant verktyg. Ett alternativ till ständig initiativrätt kunde vara att lägga in i kvartalet. ägnas då motionerandet åt frågor som ligger i anslutning till regeringens budgetförslag. Med ständig initiativrätt eller motionstiden fördelad på tre eller är vi övertygade om att dramatiken kring motionerandet försvinner. får en jämnare arbetsfördelning över året. tror vi att antalet motioner kommer att minska samt att kvaliteten på desamma blir högre. Kvaliteten i hantering av dem skulle också bli bättre, då man skulle få mer tid för själva utskottsbehandlingen. Dessutom tror vi att mediernas möjligheter och intresse för varje motion blir större om de sprids över året.
mot · GX02K302 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa teckentolk vid frågestunder. Det finns i nästan två miljoner människor som har en hörselnedsättning. Av dessa klassas 120000 ha en svår eller mycket svår hörselnedsättning. Att vara hörselskadad är inte ett synligt handikapp. Dessutom kan många försöka dölja skadan eftersom de inte vill avvika. I många sammanhang finns inte hörselslingor eller andra hjälpmedel. För dem som är helt döva är situationen än mer hopplös. Att kunna ta del av det offentliga samtalet är således inte lätt för dem som har nedsatt hörsel. Att kunna vara en aktiv samhällsmedborgare och ta sitt demokratiska ansvar måste därför underlättas så långt som möjligt. Av den anledningen vill jag föreslå att beslutar att tillhandahålla en teckentolk vid sina frågestunder. Frågestunderna sänds i SVT men är inte textade och därmed inte tillgängliga för människor med hörselproblem. En teckenspråkstolk vore därför ett viktigt komplement.