ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02T233 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergivna fordon. Övergivna fordon är ett allt större problem . De utgör en risk utifrån både trafiksäkerhets- och miljösynpunkt som de förfular boendemiljön. Polisen har rätt att beordra flyttning av ett fordon bara om det är uppställt på sådant sätt att det utgör en omedelbar trafikfara. I annat fall ska besluta om flyttning av fordonet. Sådana beslut fattas efter utredning om varför fordonet hamnat på platsen och vem som är ägare samt, om ägaren påträffas, denne beretts tillfälle att själv omhänderta fordonet. Det största problemet med övergivna bilar är svårigheterna att hitta bilens ägare. Därför måste regelsystemet bli enklare så att polisen ska kunna forsla bort övergivna fordon. Har ett fordon övergivits och dess ägare inte gett sig till känna, eller gått att spåra inom rimlig tid, bör polisen ha rätt att forsla bort den övergivna bilen. Till exempel i finns lag som gör det möjligt för polisen eller annan rättsvårdande myndighet att bortforsla övergivna fordon tämligen omgående, varför ett sådant regelverk borde vara möjligt att genomföra även i .
mot · GX02T234 · 2009-09-25 00:00:00 — Höjd avgift för överlast tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd avgift för överlast. mätningar visar att många timmerbilar kör med övervikt. Medelvikten ligger ofta på , vilket är mer än lagen tillåter. Det är inte ovanligt att man har en betydligt större övervikt, ända upp till . Enligt mätningar har andelen överlastade bilar minskat, men är nästan vart fjärde fordon överlastat. Detta är inte acceptabelt. Överlastade fordon innebär en större fara i trafiken och snedvrider konkurrensen. Övervikt sliter hårt på vägarna, inte minst i skogslänen där mycket tung trafik trafikerar även mindre vägar. Underhållskostnaderna kan räknas till , om inte mer. Kostnaderna beräknas dessutom öka till följd av klimatförändringarna, som försämrar bärigheten på skogsvägarna. I vissa fall beror överlast på bristande kunskaper i gällande lagstiftning, men oftast handlar det om större vinst för transporten. Transport av timmer med lastbil är en viktig förutsättning för skogsindustrin. För att transporterna ska vara säkra och inte bryta ner vägarna, behövs det många olika typer av åtgärder, inte minst är det viktigt att industrin tillsammans med åkerinäringen och transportfacken tar sitt ansvar för att begränsa överlaster. Det krävs utbildning, information, samarbete mellan berörda myndigheter och näringar samt flera andra åtgärder för att komma åt problemet. har därför tagit fram ett stort antal åtgärdsförslag, vilket är positivt. Ändå är det viktigt att man inte utesluter ekonomiska sanktioner, som är ett effektivt sätt att påverka denna typ av verksamhet. Överlast orsakar stora kostnader för samhället. Därför är det nödvändigt att överlastavgiften höjs.
mot · GX02T235 · 2009-09-28 00:00:00 — Lagstiftningen om allmän och enskild väg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagstiftningen om allmän och enskild väg. Det svenska vägnätet består av ca 9 statliga vägar, 3 kommunala gator och vägar och enskilda vägar. Av de enskilda vägarna får ca 7 statsbidrag. En stor del av det enskilda vägnätet utan statsbidrag utgörs av skogsbilvägar, som i huvudsak är stängda för allmän motorfordonstrafik. Frågan om en väg skall vara enskild eller allmän aktualiseras vanligen i samband med att en enskild väghållare begär att en väg skall förändras till allmän eller när man beslutar att dra in en väg från allmänt underhåll. Hur förändring ska ske regleras i väglagen och vägkungörelsen utan några detaljerade kriterier eller bedömningsgrunder. har till uppgift att tillämpa bestämmelserna och har närmare anvisningar om detta i en handbok. kriterier utgår främst från vägens funktion och trafikmängd. Det uppstår problem vid dessa förändringar eftersom det gällande regelverket är för allmänt hållet och inte tar hänsyn till de olika regionala förutsättningarna som råder i landet. Det gäller inte minst villkoret i väglagen om att en väg får dras in om åtgärden medför endast ringa olägenhet för bygden eftersom ringa lägenhet och bygden kan tolkas mycket olika. Många menar därför att har fått alltför stor betydelse i brist på tydliga regler. Det är angeläget att en översyn görs av lagstiftningen om allmän och enskild väg i syfte att skapa tydliga och rättvisa regler om väghållningen.
mot · GX02T236 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör uppmärksamma cykeln i sin transportpolitik. Cykeln och cykling framställs ibland som ett slags fritids- och nöjesaktivitet. Cykeln bör dock också betraktas som ett nytto- och transportmedel. Det finns många goda skäl till varför man ska välja cykeln istället för andra transportmedel och då främst bilen. Miljö, hälsa och ekonomi är välkända argument för cykling. I de allt mer igenkorkade stadsmiljöerna är cykeln det smidigaste fordonet av alla. I rusningstid är cykeln oslagbar i storstäder med begränsat utrymme. Utöver att cykling ger vardagsmotion så är cykeln också det enda transportmedel som inte ger upphov till utsläpp eller använder annan energi än den människan själv producerar. I många kommuner har mycket gjorts för att skapa olika cykelleder men det är nu dags även för staten att uppmärksamma cykeln och cykling i sin transportpolitik. Staten har helt koncentrerat sig på de storskaliga transportlösningarna med investeringar i vägar för motorfordon och kollektivtrafik. Cykeln representerar ett mer småskaligt alternativ. Mycket kan sannolikt göras för att utveckla bruket av cykeln som transportmedel och göra cyklandet mindre väderkänsligt. Cykelvägar bör byggas där hänsyn tas till vindförhållandena och cykelvägar under tak eller heltäckta cykeltunnlar på marknivå kan också övervägas på vissa sträckor. Forskningen och utvecklingsarbetet kring cykeln som fordon och transportmedel torde knappast vara särskilt omfattande. Man borde också kunna utveckla hybridfordon som både kan cyklas och drivas med någon miljövänlig motor.
mot · GX02T237 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att E20 genom bör göras till en planfri fyrfältsväg med mitträcke. Planerna för en utbyggd E20 genom , mellan och , har pågått . Planeringen har byggt på och bygger på att pengar anslås till en motorvägsutbyggnad av . och mål och ambitioner och ökad trafiksäkerhet, vilket i sig är gott, har lett till en stor satsning på två-plus-ett-vägar i och så även i . Denna inriktning leder till att en stor del av i nu byggs om till två-plus-ett-väg. är en av största jordbruksbygder och tillgängligheten och framkomligheten på en två-plus-ett-väg för jordbruksmaskiner, traktorer, bilar och lastbilar är mycket begränsande och störande. Detta leder naturligtvis också till nya olycksrisker och olyckor. Lantbrukarnas framkomlighet är lika viktig som övriga trafikanters framkomlighet. På vissa sträckor byggs parallellvägar men det löser inte framkomligheten och tillgängligheten för lantbrukarna i . Ombyggnad av befintlig väg till två-plus-ett-väg är även detta kostsamt och resurskrävande. Det vore rimligt att då, när denna investering görs, bygga om vägen genom breddning till en två-plus-två-väg med mitträcke. Dessutom vore det rimligt att bygga bort farliga plankorsningar på till planfria korsningar i stället för som göra rondeller på .
mot · GX02T238 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av systemlösningar med gemensamma tillgänglighetskrav i kollektivtrafiken. Satsningar på ökad tillgänglighet ska ses som infrastrukturfrågor som ökar konkurrenskraft och rörlighet. Det finns fortfarande stora brister i tillgängligheten i vårt land. Enligt Marschen för Tillgänglighet är av stadskärnorna helt eller delvis otillgängliga. Här finns behov av allt ifrån moderna hamnterminaler för kryssningsfartyg och hotell med god tillgänglighet till kollektivtrafik tillgänglig för alla och attraktiva tillgängliga stadsmiljöer inklusive kulturevenemang. Att kunna förflytta sig är en grundläggande rättighet och en förutsättning för ett aktivt och delaktigt liv. När kollektivtrafiken blir mer tillgänglig kan den användas av fler som annars är i behov färdtjänst. Målet måste vara att alla, oavsett funktionsnedsättning, ska kunna nyttja den allmänna kollektivtrafiken hela resan, från start till mål. Det ställer krav på systemlösningar, där hela stråk ska uppfylla gemensamma krav på tillgänglighet. Tillgänglighetsarbetet ska inkludera både fordon, stationer, hållplatser samt vägen till kollektivtrafiken. Också genom väl fungerande hissar och rulltrappor, externa högtalare, tydliga displayer och taktila stråk m.m. kan tillgängligheten förbättras ytterligare. Ansvaret för att förbättra tillgängligheten ligger hos många olika huvudmän. Regeringen har ett övergripande ansvar och bör därför ytterligare driva på tillgänglighetsarbetet på olika nivåer. När det gäller kollektivtrafiken är det viktigt att det finns ett stråktänkande, där hela stråk ska uppfylla gemensamma krav på tillgänglighet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02T239 · 2009-09-29 00:00:00 — Köbildning på motorväg vid trafikplats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av trafiksituationen vid trafikplatser i anslutning till motorväg. Vid trafikplatser i anslutning till motorväg kan trafiksituationen efter tid med ökat trafikflöde bli ansträngd. Etableringar av exempelvis handelsplatser kan bidra till en trafikökning som trafikplatsen inte är dimensionerad för. Som följd kan det uppstå köbildningar på motorvägen där den ansluter till trafikplatsen, särskilt vid semestertider och större . Så har exempelvis skett vid trafikplats utanför . Handelsplatsen lockar allt fler besökare som kommer med bil, och ytterligare expansion av handelsplatsen är under planering. Nya trafikplatser och vägar planeras, men problemet med köer på E 6:ans motorväg vid den befintliga trafikplatsen är kvar. Köerna innebär en trafiksäkerhetsrisk, för trafikanter som vid trafikplatsen kör i riktning mot handelsplatsen, för passerande trafik på och samt för den på motorvägen passerande trafiken. Trafikplats Torp vid utanför är ett enskilt exempel, men köbildning på motorväg vid trafikplats är ett generellt problem. Därför bör det ske en kontinuerlig översyn av trafiksituationen vid trafikplatser i anslutning till motorväg i syfte att förbättra trafiksäkerheten.
mot · GX02T240 · 2009-09-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och . och är viktiga målpunkter i kraft av att vara residensstäder och högskoleorter. utgör dessutom ett kommunikationscentrum där väg, järnväg och flyg kan kopplas samman. Tung trafik från företagandet i den sydvästra delen av (Gnosjöregionen) som skall antingen till hamn eller söderut mot använder som transportled. med sträckning mellan och passerar fem kommuner, två län, två landstingsområden och två vägregioner. Bygden upplever att Nissastigen är en flaskhals för tillväxt. har mycket stora förbättringar på fullgjorts i med vajerräcken, avkörningsramper, brobreddningar, nya vägrenar med avkörningsvägrenar, rondeller etc. Det är dock inte tillräckligt. skär rakt igenom samhället med ca 4000 invånare och utgör en barriär i samhällets infrastrukturella funktion. Placeringen rakt genom samhället med påfart från ger en miljösituation som är oacceptabel för samhällsmedborgarna. Med trafikrörelser om över 11000 fordon är denna tätort förmodligen en av få, om den enda, med en sådan trafikbelastning. Infrastrukturpropositionen har inte specificerat vilka objekt som skall byggas ut och få medel tilldelade. Därför vill jag lyfta upp frågan att Nissastigen bör ses som ett av de mest prioriterade områdena för tilldelning av pengar. En expansion av Nissastigen skulle inte bara innebära att tillväxten i området får en möjlighet att fortsätta och öka, det innebär också en ökad trafiksäkerhet för dem som bor och färdas genom området. Nissastigen har förutsättningarna att bli en pulsåder genom ett av de områden som har högst regionaltillväxt och bland den lägsta arbetslösheten i landet. En ekonomiskt mycket stark bygd hålls i onödan tillbaka, på samma sätt som det finns onödigt stora risker i trafiken.
mot · GX02T241 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av . har stor betydelse ur såväl nationellt som regionalt perspektiv. En förväntad ökad trafik österut medför att kontakterna med hamnar i sydöst kommer att öka. är en betydelsefull länk i detta sammanhang. Stråket är en viktig regional länk mellan västra och sydöstra som kopplar inlandet till de viktiga hamnarna i och . Enligt tillgängliga transportplaner är det viktigaste resultatet av nyinvesteringar en väsentlig uppgradering av vägar i sydvästlignordostlig riktning. Kommunerna som berörs av vägen i området BoråsKarlskrona har gemensamt gjort en utredning av vad de kallar väg 77 sydostleden. Tanken är att detta stråk skall ingå i ett vägnät som knyter samman med Trans European Motorway (TEM) som i har vägnummerbeteckning E77 och som är en trafikled mellan och . , som är tänkt att ingå i sydostleden, är en betydande väg för den regionala och lokala trafiken, vilket möjliggör en fortsatt utveckling av näringslivet i ett av företagstätaste områden. Vägen utgör dessutom en viktig del av företagens logistik eftersom framställningen av de flesta produkter involverar underleverantörer. Mot ovanstående bakgrund anser vi att bör byggas färdigt till trettonmetersväg och dimensioneras för på sträckan BoråsKarlskrona.
mot · GX02T242 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektiva, trygga och säkra riksvägar. Riksvägnätet i har en mer tillväxtfrämjande funktion än på många andra ställen på grund av den näringslivsstruktur som är kännetecknande för länet. Den mångfacetterade småindustrin där man nästan uteslutande fungerar som underleverantörer till varandra gör att vägnätet är en företagslogistisk förutsättning. Denna roll tydliggörs inte minst i en sådan konjunktursvacka som och övriga världen nu befinner sig i. Näringslivsrepresentanter och Västsvenska Industri- & Handelskammaren har lyft fram just de tillväxthämmande aspekterna som följd av ett undermåligt vägnät. Ett blomstrande och växande näringsliv behövs ju faktiskt för att statens finanser skall må bra och för att skall kunna ta välbehövliga kliv uppåt i den internationella välståndsligan. Vi upplever att skulle kunna förbättra sina möjligheter att bidra till den generella tillväxten. Riksvägarnas dåliga standard skapar stora svårigheter för företagens transporter men också problem för deras kompetensförsörjning. Det innebär också problem för dem som pendlar i form av ökad tidsåtgång, ökad risk och på andra sätt. Förbättrade vägar skulle öka länsbornas välstånd och trygghet. Man kan enkelt se att riksvägarna i , framför allt , 31 och 40, är mycket farliga. Som trafikant upplever man det mycket påtagligt. Vid nästan varje resa ser man tillbud som vid ogynnsamma omständigheter resulterar i allvarliga olyckor. Långa sträckor med relativt bred väg, men utan säkra omkörningsmöjligheter, hetsar och stressar till farliga omkörningar. Vägarnas utformning innebär därmed en ökad risk för trafikanter. Bakom resonemanget om en dålig väg döljer sig mycket. Det handlar om ambulansen som vid utryckning förlorar viktiga minuter, skolbussen som blir inställd, timmerexportören som förlorar en kund på grund av att han inte kan möta dagens just in time-krav och personal som avstår från att ta det erbjudna jobbet. Det handlar givetvis också om många personliga tragedier i spåren av de många allvarliga olyckorna längs vägen.
mot · GX02T260 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mobiltelefonering vid bilkörning ska ske med händerna fria. Det sunda förnuftet säger de allra flesta av oss att bilförarens uppmärksamhet under bilkörning försämras vid t.ex. intensiva diskussioner med passagerare, under laddade sportreferat i bilradion och vid mobiltelefonering. Särskilt splittrad torde bilföraren bli om han eller hon under körningen ringer upp någon och sedan kör bilen med ena handen och håller telefonen mot örat med den andra handen. Sedan bilismens födelse har det dock ansetts rimligt att körkortsinnehavaren ska anses ha omdöme att framföra sin bil och medföra passagerare som han äger rätt att prata med, trots den splittrade koncentration som detta innebär. Inte heller finns förbud mot att lyssna på radio under bilkörning. Vi förespråkar inte heller några sådana begränsningar. Vad däremot gäller användandet av mobiltelefon vid bilkörning finns en del att fundera över. Många länder i vår omvärld har förbjudit bilföraren att under körning använda en mobiltelefon som låser ena handen till örat. Uppenbarligen anser dessa länder, liksom vårt sunda förnuft, att det rimligen blir mindre störning om telefonsamtalet kan ske utan att man behöver fingra på telefonen och hålla den mot sitt öra. Varför har då inte agerat? brukar hänvisa till att aktuell forskning inom området inte motiverar ett förbud mot telefonering utan handsfree-utrustning eftersom det främst är samtalet som sådant och dess komplexitet som har betydelse, inte huruvida handsfree-utrustning används eller inte. Utskottet brukar även påtala behovet av informationsinsatser om de ökade risker som distraherande aktiviteter i trafiken medför. Utskottet brukar tala med små bokstäver om det faktum att så många länder resonerar som vi i denna motion. Utskottet resonerar således som så att antingen ska man förbjudas att tala i bilen och då rimligen även med passagerarna eller också ska mobiltelefon få användas hur som helst. Resonemanget övertygar inte. Vi tror att det finns en medelväg i denna fråga, och att man bör börja med den. Informationsinsatser om omdömesgill telefonanvändning vid bilkörning är säkert mycket bra, men de underlättas i hög grad av en regel som stadgar att händerna ska vara fria vid biltelefonering. Med hänvisning till vårt sunda förnuft och till ett stort antal länders åsikt i vår omvärld föreslår vi att ger regeringen till känna vad som anförs om behovet av att utreda och föreslå ett regelverk vid bilkörning som kräver att föraren vid telefonering inte använder händerna under samtalet.
mot · GX02T261 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva fram en tillräckligt god mobiltelefontäckning på landsbygden. Mobiltelefonen används av de allra flesta svenskar. I städer och tätorter fungerar täckningen, men på landsbygden är det ofta sämre. Trots fler mobiltelefonoperatörer och fler så kvarstår bekymren i vissa bygder. De totala intäkterna för mobiltelefoni i var 2007 . var det första gången som intäkterna från mobiltelefoni var högre än dem från den fasta telefonin. 2007 fanns drygt 10 miljoner mobilabonnemang i . Konsumenter har ingen rätt att kräva täckning med mobil telefoni. Det är operatörernas tillståndsvillkor och den utbyggnad operatörerna finner kommersiellt motiverad som avgör var det finns mobiltäckning. Detta handlar om delaktighet i samhället för människorna på landsbygden, och är en viktig del i att skapa förutsättningar för utveckling i hela . Men det handlar också i hög grad om säkerhet. Människor som t ex arbetar med jord och skog eller turism behöver tryggheten i att kunna nås eller nå ut om en olycka händer eller om kontakt måste etableras med omvärlden, t ex vid skogsarbete. Samma sak gäller för människor som rör sig i skog och mark av andra anledningar. Uppenbarligen fungerar inte marknaden och samarbetet mellan mobiltelefonoperatörerna tillräckligt bra så att samutnyttjas fullt ut och så att tillräckligt många etableras. Uppenbarligen har inte PTS () tillräckliga muskler för att villkora de tillstånd som ges för att fullgod täckning ska erhållas över hela landet. Det finns också intressanta förslag att staten kunde använda pengar från försäljningen av frekvenser till att sponsra fler basstationer, och det hedrar regeringen att man arbetar med frågan. En möjlig väg kan också vara att berörda kommuner tillsammans med mobiltelefonoperatörerna för frågan framåt. Vi är medvetna om att det också finns en oro hos några människor för att det finns för mycket el- och telefonstrålning på jordklotet och i , och de kopplar olika besvär till dessa och kräver lågstrålande zoner. Vetenskapen gör dock bedömningen att t ex mobiltelefonsignalerna inte medför de besvär som några kopplar till dem. Den problematiken får diskuteras i annan ordning, och kan inte användas för att försvara en för dålig mobiltelefontäckning i delar av vår landsbygd. Vi vill med denna motion driva fram en uthållig lösning på de bekymmer vi har påtalat, och vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag till hur människorna utanför städer och tätorter i vårt land (på landsbygden) ska tillförsäkras en god och fungerande mobiltelefonitäckning.
mot · GX02T262 · 2009-09-30 00:00:00 — Införande av obligatoriska tömningscentraler för taxinäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på obligatorisk tömning av taxametrar till godkända redovisningscentraler. Införandet av personalliggare i restaurangbranschen har på ett effektivt sätt skapat tusentals nya vita jobb och förbättrat konkurrensvillkoren för seriösa företag. Man överväger nu att införa systemet även inom andra branscher med betydande inslag av svarta pengar. Konkurrens som inte sker på lika villkor är förödande för alla företagare, oavsett vilken bransch det gäller. På samma sätt bör åtgärder vidtas för att säkra likvärdiga konkurrensvillkor i taxinäringen genom att göra det svårare att undkomma lagstadgade skatter och avgifter. Taxinäringen är en bransch där ett mindre antal åkare på felaktiga grunder undandrar sig beskattning. Den svenska taxinäringen står enad bakom redovisnings- och tömningscentraler som en nödvändig åtgärd mot ekonomisk brottslighet. Ett argument mot införandet av redovisnings- och tömningscentraler är att det skulle bli regelbelastande för företagen och öka kostnaderna. Därför är det viktigt att de beställningscentraler som av alla taxiföretagare redan använder ska få användas istället för det byråkratiska system som förordades av den tidigare regeringen.
mot · GX02T263 · 2009-09-24 00:00:00 — Åtgärder för säkrare trafik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ytterligare insatser för alkolås i alla nytillverkade bilar. Det sker ett bra förebyggande arbete när det gäller att motverka alkohol i trafiken. aviserade regeringen ett förslag om ett permanent system med alkolås för rattfyllerister. Regeringen har också visat på handlingskraft med de insatser som gjorts. Den statliga fordonsparken ska successivt förses med alkolås. Målet är att ska av den statliga fordonsflottan ha alkolås. Det arbete som görs är bra, men vi behöver göra mer. är det mest yrkesfordon som är utrustade med alkolås. Att installera dessa lås är relativt dyrt men det har haft effekt och stoppat många alkoholpåverkade förare. är det att gå vidare och se hur vi på bästa sätt kan stimulera att även privata bilar får alkolås. är alkohol inblandad i alltför många olyckor i vårt land. Cirka 15000 personer kör omkring alkoholpåverkade. Många av dessa är yngre män. Av de personbilsförare som omkom i bilolyckor hade drygt 50procent alkohol i kroppen, enligt statistik från . Statistiken visar också att andelen trafikdödade förare som varit alkoholpåverkade har ökat . Det är de unga förarna som är kraftigt överrepresenterade i dödsolyckor som beror på alkohol. är det att sätta in ytterligare krafttag när det gäller alkolås och ta sikte på ett obligatorium för nya bilar. Det är också av vikt att fortsätter sitt arbete att lyfta fram frågan inom EU-samarbetet så att det också kan bli gemensamma EU-regler i frågan. Detta bör ges regeringen tillkänna.