mot · GX02Sf373 · 2009-10-05 00:00:00 — Där förespråkas idén om att bygga en ny dörr in genom en sammanslagning av Arbetsförmedlingen och en del av uppgifter. Man menar att frivillig samverkan inte räcker om man vill komma tillrätta med flera problem som är förknippade med nuvarande strukturer, såväl för individen som för högre förvaltningspolitiska värden. Medborgarorientering och rättssäkerhet lyfts bland annat fram. kommuner och landsting har också landat i ett förslag om en dörr in, vilket innebär att en samorganisering görs på lokal nivå av kommunernas ekonomiska bistånd, arbetsmarknadsenheter och flyktingverksamhet samt och arbetsförmedlingen. 4.1.3Ansvar för arbetslöshetsersättning tas över av den nya myndigheten är det a-kassorna som har hand om arbetslöshetsersättningen. Det har sina historiska skäl. a-kassorna har en egen historia och uppbyggnad med facklig tillhörighet som utgångspunkt. Föregångarna till startades också av fackföreningar genom de så kallade sjukkassorna. Ersättning vid arbetslöshet, oavsett yrkestillhörighet, är en statlig angelägenhet. A-kassorna har tidigare stått för en mindre del, medan merparten av de medel som utbetalats varit statliga. Som en följd av regeringens beslut om förhöjd finansieringsavgift (prop 2006/07:1) ändrades dock balansen drastiskt och fick till följd att a-kassorna en period beräknades stå för drygt hälften av kostnaden. Nya förändringar har dock införts från och med 1juli 2008, då den förhöjda finansieringsavgiften ersattes av en så kallad arbetslöshetsavgift som a-kassorna ska betala till staten. stod a-kassorna för av kostnaden. På grund av den ökade arbetslösheten beräknas statens andel bli högre. För individer är det oöversiktligt och svårt att förstå att olika yrkeskategorier har olika kostnader för medlemskap i a-kassor och att regelverken också kan skilja sig åt. var till exempel medlemsavgiften i Akademikernas erkända arbetslöshetskassa, i Kommunalarbetarnas, i Handelsanställdas och i Hotell- och restauranganställdas a-kassa.9 Arbetslivstryggheten, som det nya trygghetssystemet vid arbetslöshet och sjukdom, skulle innebära att alla kommer att omfattas av en arbetslöshetsersättning. Den bör ha lika villkor för alla och omfatta både grundersättning och inkomstbortfall. Utöver den statliga ersättningen vid arbetslöshet bör fackföreningarna kunna erbjuda kompletteringsförsäkring så som görs till sjukförsäkringen. 4.1.4Slopat krav på medlemskap i a-kassa för att få inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet Till följd av att arbetslivstryggheten övertar arbetslöshetsersättningen kommer det inte längre finnas något krav på medlemskap i arbetslöshetskassa för att få ersättning. behöver man ha varit medlem i 12 månader10 och ha betalat medlemsavgift för att kunna erhålla a-kassa. Borttagandet av medlemsvillkoret innebär därmed en uppmjukning av dagens regler. Däremot kommer kravet på att man ska ha arbetat i viss utsträckning för att bli berättigad till ersättning, det så kallade arbetsvillkoret, finnas kvar. är arbetsvillkoret att man ska ha förvärvsarbetat 6 kalendermånader med minst 80 timmars arbete , eller att man arbetat minst 480timmar av 6 kalendermånader, då under förutsättningen att man har arbetat minst . Arbetsvillkoret måste uppfyllas både för att man ska få grundersättning och inkomstrelaterad ersättning. Det finns många som av olika skäl faller utanför dessa villkor. När regeringen beslutade att sänka antalet ersättningsdagar för deltidsarbetslösa drabbades denna grupp extra hårt. Det kan leda till att människor motas till arbetslöshet eller tvingas söka socialbidrag. Vi menar att fler måste omfattas och att reglerna för avgränsning måste ses över. 4.1.6Likställande av ersättningsnivå för sjukskrivna och arbetslösa Vår ambition är att det inte ska vara för stora skillnader mellan ersättning för sjuka och arbetslösa. Vi vill också sträva efter att ersättningen i större grad ska spegla den faktiska situationen man befinner sig i, snarare än historiska förhållanden. Arbetslivstryggheten bör ha samma maximala ersättning oavsett om man betecknas som tydligt sjuk, arbetslös eller en kombination av båda. skiljer sig ersättningsnivån markant åt beroende på bedömningen av varför en person inte kan arbeta. Ersättningsnivån är av en persons sjukpenninggrundade inkomst11 om man är sjuk eller arbetslös, men bara upp till den så kallade taknivån. Det vill säga, man får inte ersättning för förlorad inkomst gällande de inkomster som överstiger taknivån.12 Vi tycker att det är rimligt att man även fortsättningsvis ska få av den sjukpenninggrundade inkomsten, men anser att även taknivån bör vara densamma. Det betyder att taket för arbetslösa höjs och taket för sjuka sänks något. Vår utgångspunkt är att hälften av alla arbetstagare med heltidslön ska kunna få av sin inkomst vid sjukdom eller arbetslöshet. Annorlunda uttryckt anser vi angående taknivån att en rimlig utgångspunkt är att staten ansvarar för att försäkra en inkomst som motsvarar medianlönen för heltidsarbetande. En stor del av befolkningen (av de heltidsarbetande, av alla arbetande och av alla vuxna svenskar) har inkomster under den nivån. Medellönen för heltidsarbetande var 2008 enligt SCB och medianlönen ca . Medianlönen för några olika yrkesgrupper 2008 var för sjuksköterska , grundskollärare , företagsekonom , barnskötare , byggnadsingenjörer och byggnadstekniker i månaden.13 Som ett första steg vill vi därför höja taket i a-kassan motsvarande en ändring av dagersättningen per dag . 4.1.7Försörjningsstödet förstatligas, förändras och läggs på den nya myndigheten Människor som är arbetslösa eller sjuka, som saknar eget kapital och ligger under gränsen för socialbidragsnormen ska kunna få försörjningsstöd utbetalat av den nya myndigheten. Detta för att alla utbetalningsslag ska samlas hos samma myndighet. Risken för stigmatisering minskar för individen, och möjligheten att få relevant stöd ökar. Idén fanns när socialtjänstlagen utarbetades och kallades då SOFT, socialförsäkringstillägg, och var tänkt att utbetalas av . Det kom inte att införas, men på en del socialkontor valde man att göra en liknande uppdelning inom den egna verksamheten. Det finns goda skäl att koppla utbetalningen av försörjningsstöd till den nya myndigheten. Det blir en tydlighet i att dessa personer har arbetslösheten eller den otillräckliga inkomsten som skäl för behov av insats, och att de på samma sätt som andra ska få tillgång till insatser, individuellt stöd, arbetsmarknadsåtgärder etc. Det blir en större tydlighet även för personer som varit sjukskrivna, men saknat sjukpenninggrundade inkomst och varit så kallat nollklassade. Även om tidigare haft ansvar för rehabilitering så har nollklassade ofta hänvisats till och individer har ofta inte fått tillgång till de insatser de borde ha fått. i kommunen kommer att fortsatt ge bistånd till stöd och behandlingsinsatser för de människor som behöver det. Det kan vara lättare för människor att uppfatta som ett stöd och hjälp i svåra situationer om den inte har möjligheten att påverka deras eventuella försörjningsstöd. Besluten om försörjningsstödet kommer inte att vara det centrala i kontakten med , så som situationen ofta är . kan också göra aktiva insatser av mer akut och engångsbetonad karaktär, även genom ekonomiskt bistånd. Det kan till exempel gälla en familj som behöver akut hjälp med matpengar. Exakt hur avgränsningen ska se ut och hur samarbetet ska ske mellan socialtjänst och den nya myndigheten behöver utredas. Det finns vissa nackdelar med att förstatliga försörjningsstödet. Kommunerna riskerar att förlora helhetsgreppet och möjligheten till preventiva åtgärder genom att tidigt uppfatta behov hos personer. Individer som har mer komplexa behov behöver ha med två myndigheter att göra, något som kan vara till nackdel för individen och skapa samordningssvårigheter för myndigheterna. En tydlig vinst är dock förutom minskad stigmatisering och tillgång till insatser även att insatser kan renodlas till att bli mer stödjande, vilket bör vara till stark fördel för individen och även vara viktigt ur ett barnperspektiv. Fördelarna uppväger nackdelarna. I har man gjort en stor reform på välfärdsområdet och slagit samman sin arbetsförmedling och försäkringskassa på ett sätt som påminner om det vi från sida vill införa i . På de så kallade NAV-kontoren (Ny arbeids- och velferdsforvaltning) har staten i sin nya funktion ofta samlokaliserat sig med för att ge hjälp till brukare så smidigt som möjligt. Inom ramen för de olika försök med finansiell samordning som pågått i , finns det bland annat inom Socsamprojekten goda erfarenheter av att kunna använda gemensamma medel så flexibelt som möjligt. En påse pengar gav bättre möjlighet till individanpassad hjälp och förbättrad helhetssyn. Kommuner och Landsting har som tidigare nämnts utarbetat ett förslag, En dörr in, som är inne på samma tankegångar. En gemensam ingång föreslås genom att en samorganisering görs på lokal nivå av kommunernas ekonomiska bistånd, arbetsmarknadsenheter och flyktingverksamhet samt och Arbetsförmedlingen. En sådan organisation är tänkt att bilda utgångspunkt för att man i lokala avtal kan komma överens om att andra delar av den kommunala verksamheten eller delar av verksamhet också kan ingå i denna samverkan. På så sätt skulle den finansiella samordningen kunna utvecklas då det i den ingår fyra parter som arbetar med rehabiliterande insatser för enskilda. 4.1.8Individuell helhetsbedömning och coachning Själva idén med arbetslivstryggheten är att det ska bli ett enklare system och enklare för individen. Man ska kunna gå till ett och samma ställe och få den hjälp man behöver. En viktig del av arbetslivstryggheten är att en helhetsbedömning ska kunna göras med hänsyn till individens hela livssituation. En individuell handlingsplan skrivs, med rättigheter och skyldigheter. Den ska innehålla vad man har rätt till, men också vad individen förbinder sig att göra samt tydliga tidsgränser för olika insatser. Ett viktigt inslag är också att de som behöver det får kontakt med en coach. Det är viktigt att dessa ska vara kompetenta, arbeta flexibelt och inte med för många . De ska ha tid och engagemang. Nuvarande regering har också inrättat coacher. Dessvärre verkar man inte ha betonat tillgången på tid och kompetens hos coacherna, vilket är grundläggande för att det ska fungera. Det är a och o att människor känner att de får verklig hjälp. Detta innebär en kraftig omstyrning i sättet att arbeta från det som gäller på och Arbetsförmedlingen. Det kommer att handla mindre om administration och mer om konkreta insatser tillsammans med människor. Inriktningen för vår modell är också att ändra reglerna för att fler ska omfattas. Det kan handla om att täppa till luckor som finns i regelverken som gör att människor stängs ute från rehabilitering eller ersättning, lätta på kvalifikationsregler eller omforma regler så att de bättre passar olika livssituationer. En viktig del är också att införa regeländringar som gör att fler lättare kan komma tillbaka till arbetslivet. Här följer några exempel på förändringar vi vill driva parallellt förändringar som kan göras , innan ett system med arbetslivstrygghet trätt i kraft. Det är viktigt att man ska kunna kvalificera sig för grundersättning vid arbetslöshet genom studier. Enligt nu gällande regler är det bara lönearbete som kan ligga till grund för a-kassa. Det framgår av årets budgetmotion att vi avser att avsätta pengar för detta ändamål . 4.2.2Förlänga tiden med full ersättning för arbetslösa kan man som arbetslös bara få ersättning med full ersättning . Vi anser att perioden med full ersättning bör förlängas och vi anslår medel för detta i årets budgetmotion. 4.2.3Rätt för studerande till ersättning eller arbetslivstrygghet om de är sjuka Vi anser att studenter efter en karens , oavsett hur man finansierar sina studier, ska få ersättning motsvarande studiemedelsnivå. Läkarintyg kan krävas. Enligt dagens regler är det enda skydd som finns för studenter vid sjukdom att de som har studiemedel genom CSN kan få dem efterskänkta efter att de varit sjuka . 4.2.4Förbättra möjligheterna att kombinera deltidsstudier med deltidssjukskrivning Vi anser att det måste bli möjligt att gå från en långtida heltidssjukskrivning (eller aktivitets- eller sjukersättning) till halvtidssjukskrivning, för att kunna studera på halvtid. Det måste också bli möjligt för den som studerar heltid och blir halvtidssjukskriven att kunna fortsätta sina studier på halvtid. Det borde vara en självklarhet, och det är absurt att dagens system inte möjliggör detta. Det kräver förändrade regler både hos , CSN och i utbildningssystemet. 4.2.5Flexiblare regler kring deltidssjukskrivning Människor som är deltidssjukskrivna ska kunna arbeta i den utsträckning de kan. går gränserna vid 25, . En steglös sjukskrivning behöver införas. 4.2.6Förändrad karensdag vid sjukdom Karensdagen bör tas bort och ersättas av av sjukpenninggrundande inkomst . har man en karensdag innan man får sjuklön. med 100-procentigt inkomstbortfall drabbar vissa personer väldigt hårt. Det gäller framför allt de som har dåliga möjligheter till flexibilitet och inflytande över sina arbetstider. Det slår särskilt hårt mot dem som arbetar deltid förlagd till få dagar. För dem kan en karensdag innebära löneavdrag med mellan 1,64 . 4.2.7 Förändra sjukpenningsreglerna för att stoppa utförsäkringen Vi anser inte att det ska finnas en bortre gräns för sjukpenningen. Människor ska få den hjälp de behöver för att inte behöva vara sjukskrivna . Men att från statens sida ha en tidpunkt när sjukpenningen klipps och personer hänvisas till Arbetsförmedlingen anser vi inte vara ett bra system. Vi vill också avskaffa den regel som innebär att ska pröva en persons arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden efter det att han eller hon varit sjuk . Alltfler uppmärksammar problemen i dagens trygghetssystem. Människor får inte rätt hjälp. Systemet är splittrat och trots att många myndigheter ska ge stöd och hjälp till enskilda ges ofta felaktig hjälp, för lite hjälp eller insatser som saknar helhetssyn. Genom nuvarande regerings försorg har stöd och hjälp alltmer förvandlats till ensidiga krav och tidsgränser. Den enskilde faller mellan stolarna som tidigare med den skillnaden att fallet nu blir hårdare. Det har utlovats en bred parlamentarisk socialförsäkringsutredning. har med borgerligt stöd under föregående mandatperiod gjort ett tillkännagivande om vikten av att utredningen skulle tillsättas . Väl i regeringsställning har de borgerliga dock skjutit frågan framför sig. Istället har regeringen i rask följd infört förändringar på området övervägande rena försämringar och regler som förväntas fungera som piska för att få människor att återgå till arbetsmarknaden. Kritiken har varit massiv. Det är inte bara i man tampas med frågor om trygghetssystemens utformning. Flera länder har gjort stora förändringar i systemets uppbyggnad och förhållningssätt, bland annat , och . I har man infört så kallade NAV-kontor med sammanslagning av motsvarande försäkringskassa och arbetsförmedling, utbetalning av socialbidrag och i olika grad utvecklad samverkan med kommunen. Tanken är att det ska vara enkelt att få hjälp på ett och samma ställe. Initiativtagarna beskriver processen som enormt omfattande. Det som dock uppfattas som svårare än något annat är att de olika arbetskulturerna ska mötas och arbeta åt samma håll med både helhetssyn och individfokus. Vårt förslag om arbetslivstrygghet är mer genomgripande än det norska genom att det innebär att såväl systemen som pengapåsarna slås samman. Genom att skapa en gemensam struktur bygger man bort administrativa hinder och skapar möjlighet för alla att arbeta åt samma håll. Att detta är en nyckel för ett effektivt arbete vittnar inte minst de olika samverkansprojekt med finansiell samverkan om som förekommit i . I rapporten , regionalt och lokalt, skriven inom ramen för arbete, förespråkas principen om en dörr in och utökad medborgarorientering. Utgångspunkten är att en strategi byggd på frivillig samverkan mellan myndigheter är ett steg i rätt riktning, men otillräckligt. Det krävs organisatoriska förändringar. kommuner och landsting har utarbetat ett förslag som man står bakom om en dörr in. Den debatt som förslaget om arbetslivstrygghet skapat har välkomnats både av dem som stöder förslaget och dem som inte gör det. Att så många som 500000 personer lämnat a-kassan och står utanför oavsett om det är för att man inte bedömt sig behöva försäkringen, eller inte ansett sig ha råd med a-kasseavgiften gör en diskussion om trygghetssystemens villkor och utformning nödvändig. Allt fler människor riskerar att hamna i ett verkligt utanförskap. Tiden är mogen för en förändring. Vi anser att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att utröna på vilket sätt och med vilken tidsplan förslaget om arbetslivstrygghet kan genomföras Detta vill vi ge regeringen till känna. 1040000 personer av de 4,5 miljoner sysselsatta i åldern 1664, företagare inkluderat. Källa: arbetskraftsundersökning . Enligt CSN:s enkätundersökning . Cirka 667000 hade tidsbegränsade anställningar, medan 3411000 hade fasta anställningar. SCB:s företagsregister, . Citat från sidan 443. Rapport 2009:7 Arbetssökande med och utan arbetslöshetsersättning. Citat från Finanspolitiska rådets webbplats i anslutning till rapportens presentation. I har så kallade fleksjob inneburit en möjlighet till flexibilitet mellan sjukskrivning och arbete för att fler med kroniska sjukdomar ska kunna arbeta efter sin förmåga, något det finns anledning att titta närmare på även för . Flera förbund har något högre nivåer för de som är enskilt anslutna. Beloppen ovan avser kollektivanslutna, ej arbetslösa. De som är arbetslösa har lägre avgift. Regeringen har dock införts ett tillfälligt undantag från detta , då det räcker att ha varit medlem . Regeringen har infört en regel som försämrar läget. Den sjukpenninggrundande inkomsten, s.k. SIG, multipliceras först med 0,97 innan man beräknar i sjukförsäkringen. Dagens taknivåer är per arbetslös dag och för sjukskrivna (7,5 prisbasbelopp) vilket motsvarar . SCB:s beräkningar bygger på lönen för motsvarande heltidsarbete. I realiteten har många människor lägre lön på grund av deltidsarbete.