mot · GX02T490 · 2009-10-05 00:00:00 — Transportområdet är en vattendelare i klimatpolitiken. Här tydliggörs vilka som använder klimatfrågan som en läpparnas bekännelse, och vilka som gör någonting på riktigt. de grönas förslag omfattar mer än regeringens för att bygga och underhålla järnvägar, delfinansiera spårvägar och köpa in tåg och spårvagnar. I detta ingår även en klimat- och konjunktursatsning med investeringar i järnvägen som ger snabba resultat både för klimatet och för jobben på . Vi avslår regeringens fortsatta satsningar på att bygga fler motorvägar, till förmån för satsningar på kollektivtrafik om , samt motsvarande summa till investeringar i cykel och gång. Vi vill att SJ ska vara en del i klimatomställningen, med ett tydligt uppdrag att bidra till att nå klimatmålen och de transportpolitiska målen. Att SJ har som främsta uppgift att leverera vinst till staten är missriktat, särskilt i perspektivet av att SAS inte har motsvarande krav. Flyget bör inte subventioneras, därför presenterar vi en plan för att successivt minska det statliga driftbidraget till flygplatser. Vi motsätter oss starkt regeringens förslag om höjda banavgifter som, om de genomförs, kommer att leda till sämre konkurrensförmåga för järnväg i förhållande till lastbil och bil. Regeringens nedskärningar för Rikstrafikens trafikavtal innebär en successiv nedrustning av regional kollektivtrafik i ett flertal landsbygdsregioner. anser att anslaget bör bibehållas nivå. Sammantaget innebär trafikpolitik tydliga satsningar på framtidens transportmedel; järnväg, höghastighetsbanor, spårväg, prioritering av kollektivtrafiken, cykel och gång. 4utgiftsområde 22 en satsning på klimatsmarta transporter6 4.1regeringens politik leder till större klimatpåverkan6 4.2storsatsning på spår istället för nya motorvägar7 4.2.1större investeringar i järnväg - nationell plan7 4.2.2statlig delfinansiering av spårvagnar8 4.2.3statsbidrag till regionala spårfordon8 4.2.4klimat- och konjunktursatsning med snabba resultat9 4.2.5ingen höjning av banavgifter inför kilometerskatt för tunga lastbilar10 4.2.6sj ska bidra till att nå klimatmålen och de transportpolitiska målen11 4.3prioritera kollektivtrafik, cykel och gång11 4.3.1inga fler investeringar i nya vägar11 4.3.2prioritering av kollektivtrafik på bilens bekostnad11 4.3.3kollektivtrafik i hela landet12 4.3.5satsa på cykling och gång14 4.4slopa subventioner till klimatförstörande flyg16 4.4.1minska driftbidrag till icke statliga flygplatser16 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställningen: Driftbidrag till icke statliga flygplatser Riktat bidrag till med anledning av trängselskatten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny trafiklösning för bör utredas med utgångspunkt från klimatmålen och de transportpolitiska målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett statligt stöd till investeringar i spårvägar i städer till en nivå på sammanlagt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återinföra bidrag till inköp av tåg och spårvagnar till en nivå på sammanlagt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att banavgifterna inte bör höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kilometerskatt på per kilometer ska införas på tunga lastbilstransporter fr.o.m. den 1 januari 2012.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SJ:s uppdrag bör ändras så att det omfattar att bedriva den tågtrafik som behövs för att nå klimatmålen och de transportpolitiska målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdraget i Rikstrafikens regleringsbrev ska förändras så att även stöd till studiependling och arbetspendling kan ingå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslag 1:12 Trafikavtal bör delas upp på olika konton beroende på vilket transportslag det avser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av Rikstrafikens trafikavtal utifrån ett jämställdhetsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska anslag 1:2 med en summa motsvarande överskottet från trängselskatten i och i stället anslå summan till ett nytt riktat bidrag i anslag 1:20 till regionens kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till om en ändring i Luftfartsstyrelsens föreskrifter för driftsstöd till icke statliga flygplatser så att det krävs att flygplatsen ligger bort från med kollektiva färdmedel för att få statligt driftsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla . 1 Yrkande 6 hänvisat till SkU. 4Utgiftsområde 22 en satsning på klimatsmarta transporter 4.1Regeringens politik leder till större klimatpåverkan Regeringen fortsätter att driva en transportpolitik som leder till en ökad klimatpåverkan. Inte minst handlar det om att regeringens anslag till att bygga klimatförstörande vägar är större än till att bygga klimatsmart järnväg. Regeringens närtidssatsning beräknas till på vägsidan respektive till järnvägen. Kommande satsningar på ligger helt och hållet på vägsidan i väntan på den pågående åtgärdsplaneringen. Regeringens nedskärningar är större på anslagen för järnväg än på väg. Till 2010 sänker regeringen anslag 1:4 Banhållning med , vilket är jämfört med prognosen . Till 2012 beräknas anslaget minska med 17procent jämfört med prognosen . Vid samma jämförelse för anslag 1:2 Väghållning, blir minskningen till till 2012. Sammantaget innebär detta att regeringens nedskärningar framförallt drabbar järnvägen. Regeringen har beslutat att ge tillåtlighet till Förbifart . Den sexfiliga motorleden har kritiserats starkt av Naturvårdsveket och () med förslag om att en ny trafiklösning för bör utredas med utgångspunkt från klimatmålen och de transportpolitiska målen. Vi ansluter oss till detta förslag och anser att en sådan utredning bör genomföras. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Motorleden är en del av en föråldrad regionplan som lades fram första gången för , då konsekvenserna av ökad vägtrafik inte var helt kända, och som leder till kraftigt höjda utsläpp från trafiken. Enligt vägutredning kommer vägtrafiken med denna politik att öka och leda till motsvarande ökningar av utsläpp av klimat-, miljö- och hälsofarliga ämnen. Förbifart är uppenbart ohållbar och det är förvånande att något politiskt parti, med dagens kunskap om klimatförändring, kan acceptera eller till och med förespråka en sådan utveckling inom transportsektorn. krävs ett modernare sätt att närma sig samhällsplanering, transporter och mobilitet. Förbifart och andra liknande motorledsbyggen bör förpassas till historien där de hör hemma. Regeringens investeringar i nya motorvägar, som leder till ökad klimatpåverkan och nedskärningar på järnvägen, i kombination med en fördubbling av banavgifterna , ger sammantaget en politik som leder till ökad klimatpåverkan. Det rimmar illa med att den borgerliga regeringen har ambitionen att ta ledartröjan i klimatfrågan, i synnerhet i samband med det avgörande klimatmötet i . 4.2Storsatsning på spår istället för nya motorvägar satsar på ett klimatsmart och hållbart transportsystem. Den fördelningsprincip som användes under förra mandatperioden, och som skulle gälla för hela planeringsperioden , innebar att dubbelt så mycket pengar skulle gå till järnväg som till vägar, 21-principen. vill intensifiera arbetet för att ställa om transportsektorn, från klimatfara till klimatsmart. I ett långsiktigt perspektiv vill vi öka järnvägens och kollektivtrafikens kapacitet och konkurrensförmåga gentemot andra trafikslag genom ökade anslag, åtminstone . Detaljerna i dessa förslag redovisas i partimotion 2007/08:T545 Järnvägssatsningar och har utvecklas ytterligare i motion med anledning av propopsitionen 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt. säger nej till större delen av regeringens vägsatsningar och vill istället satsa mer än regeringen på verksamhet . föreslår och höjs anslaget ytterligare till mer än regeringens förslag. I detta ingår höjda anslag för investeringar i nationell plan samt underhåll av järnvägen, statligt bidrag till delfinansiering av spårvägar, bidrag till inköp av tåg och spårvagnar samt en klimat- och konjunktursatsning. Denna kraftiga anslagshöjning visar tydligt hur prioriterar ett hållbart och klimatsmart transportsystem, till skillnad från regeringen som fortsätter sitt gammalmodiga tänkande som bygger på ytterligare investeringar i klimatförstörande vägar. 4.2.1Större investeringar i järnväg nationell plan I järnvägsnätet handlar investeringarna i första hand om att förbättra kvalitet och kapacitet genom ökat underhåll och utbyggnad av ett stort antal objekt som ligger i träda hos på grund av bristande finansiering, till exempel höghastighetsjärnvägen Götalandsbanan/Ostlänken, Norrbotniabanan, Sydostlänken i , sträckan HallsbergDegerön som är vital för godstransporterna, Dalabanan, kombiterminaler, elektrifiering av vissa sträckor och mycket mer. Mer detaljer kring utformning finns i motion med anledning av proposition 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, samt i motion Järnvägssatsningar 2007/08:T545. En kraftig överflyttning av såväl gods- som persontrafik till järnväg och annan spårburen trafik måste vara ett bärande inslag i transport- och klimatpolitiken. För att detta ska vara möjligt måste standarden på dagens järnvägs- och andra spårnät kraftigt förbättras och kapaciteten för ökade spårburna transporter höjas radikalt. Målet bör vara minst en fördubbling av dagens kapacitet för spårburen trafik. En sådan kraftig överflyttning av trafik ger stora klimatvinster men får även positiva effekter på andra sätt. Utsläppen av andra miljöstörande föroreningar reduceras, trängseln i städerna minskar och trafikolyckorna blir färre. Totalt satsar 2010, 2011 och 2012 på den nationella planen. I detta ingår till statlig delfinansiering av spårvagnar och en lika stor summa till statsbidrag till regionala spårfordon. 4.2.2Statlig delfinansiering av spårvagnar Det större statliga ansvar som föreslår för investeringar och drift av lokal och regional kollektivtrafik syftar till att öka kollektivtrafiken, framför allt spårvägar, i landets större städer, det vill säga städer med över 100 000 invånare. Operatörer av spårburen kollektivtrafik ska ha möjlighet att få statliga bidrag för investeringar som de vill göra men avstår från på grund av bristande finansiering. Anslaget ska förvaltas av och betalas ut till sökande som vill göra investeringar i objekt som underlättar kollektivtrafikens framkomlighet och har en tydlig klimatnytta. Mer detaljer kring utformning finns i motion med anledning av proposition 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt. 4.2.3Statsbidrag till regionala spårfordon Regeringen har slopat statsbidrag till regionala spårfordon, trots att det är en viktig förutsättning för att nya vagnar ska kunna köpas in, vilket är en förutsättning för en modern och attraktiv kollektivtrafik. Bidraget bör återinföras. Bidraget söks av trafikhuvudmännen och delas ut av efter en rimlig fördelning mellan huvudmännen. Bidraget bör fortsättningsvis kunna ges till alla typer av spårfordon: pendeltåg, tåg på det nationella järnvägsnätet, tunnelbanetåg och spårvagnar. Mer detaljer kring utformning finns i motion med anledning av proposition 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt. 4.2.4Klimat- och konjunktursatsning med snabba resultat presenterar en samlad klimat- och konjunktursatsning som innehåller ett antal åtgärder både för att förbättra järnvägens förutsättningar att ta marknadsandelar från flyg och lastbil och för att bidra till arbetstillfällen under lågkonjunkturen. Åtgärderna går att initiera snabbt och är en blandning av reinvesteringar och nyinvesteringar; de bidrar bland annat till att höja kapaciteten och hastigheterna på järnvägen. Ett exempel är Värmlandsbanan KilKarlstadLaxå där vi föreslår åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för gods- och persontrafiken. Ytterligare ett exempel är ombyggnad av för att möjliggöra Krösatågstrafik HässleholmVäxjö och/eller . Klimat- och konjunktursatsningen är en vidareutveckling av närtidssatsning i budget 2009 och det extra anslag på som föreslog i motion på regeringens vårproposition 2009. Klimat- och konjunktursatsningen omfattar , 2011 och 2012. Sammantaget blir det investeringar på under hela budgetperioden. Specifikation av klimat och konjunkturåtgärder (del av anslag 1:4) Planering och utredning av angelägna kommande projekt Kapacitetsåtgärder på sträckan MalmöTrelleborg Utbyggnad av ERTMS Regional, nytt trafikstyrningssystem på någon eller några sträckor Åtgärder inom nationella satsningsområden, bl.a. plankorsningssäkerhet, bullerskyddsåtgärder, marknadsåtgärder, sanering av förorenade områden Anslutning till Kombiterminal norr () och Händelö Bangårdsombyggnader i , , , och Statsbidrag till bl.a. Resecentrum Plattformsförlängning GbgAlingsås samt GbgKungsbacka Älvsborgsbanan, spårbyte HerrljungaTrestad (, och ) Kust till kust-banan, , bangårdsombyggnad Rååbanan, EslövTeckomatorp, högre hastigheter och anpassning Jönköpingsbanan, SandhemNässjö, högre hastighet och ökad kapacitet Utbyten av föråldrade och slitna spårväxlar Stångådalsbanan, Bjärka , spårupprustning Tjustbanan, Bjärka , spårupprustning Utbyten och upprustningar av mindre broar Fortsatt reinvestering; spår- och växelbyten, klimatanpassning för minskad sårbarhet m.m. Summa klimat- och konjunktursatsning 4.2.5Ingen höjning av banavgifter inför kilometerskatt för tunga lastbilar Regeringen bedömer att en fördubbling av banavgifterna är rimlig och möjlig1. Höjda banavgifter kommer att leda till höjda priser både för resenärer och för godstransportörer. Detta är inte acceptabelt eftersom det ytterligare kommer att leda till att järnvägen förlorar i konkurrenskraft gentemot lastbilen och bilen. föreslår därför att banavgifterna inte ska höjas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Höjningen av banavgifter kan jämföras med att avser att hålla flygplatsavgifterna oförändrade , trots kostnadseffektiviseringar2. Det som borde höjas är kostnaderna för att använda fossila bränslen. En sådan tydlig och effektiv åtgärd som regeringen negligerat är kilometerskatt för tunga lastbilar. Annars klarar vi inte klimatkraven framöver. Därför bör en kilometerskatt för tunga lastbilar införas på per kilometer . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 4.2.6SJ ska bidra till att nå klimatmålen och de transportpolitiska målen Regeringen föreslår att de avkastningskrav som ligger på () ska fortsätta som tidigare3. anser att det är orimligt att ha ett krav på att SJ ska leverera vinst till staten när SJ:s verksamhet för att nå klimatmålen och de transportpolitiska målen är central. Vi föreslår därför att SJ:s uppdrag ändras så att det omfattar att bedriva den tågtrafik som behövs för att nå klimatmålen och de transportpolitiska målen. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 4.3Prioritera kollektivtrafik, cykel och gång 4.3.1Inga fler investeringar i nya vägar Att lägga pengar på nya motorvägar är att investera i ökad klimatpåverkan. Inte minst genom att det leder till att vägtrafiken gynnas framöver; det låser in oss i ohållbara transporter. anser inte att statens pengar ska gå till att öka klimatpåverkan. Med anledning av detta avslår vi regeringens närtidsatsning, med undantag för förbi . Regeringens satsningar på att upprusta och bygga järnväg är positiva till, liksom satsningar på underhåll av vägar, tjälsäkring, mitträcken, cykelvägar m.m. föreslår därmed att avslå regeringens närtidssatsning på under anslag 1:2 Väghållning med , samt respektive 2012. föreslår en omfördelning av medel från nya vägar till förmån för kollektivtrafik, cykel och gång. Därför föreslår vi avslag på regeringens satsning på vägar i nationella plan med . Vi gör också en överföring av intäkterna från trängselskatten till ett nytt anslag 1:20 som riktas som bidrag till Stockholmregionen. 4.3.2Prioritering av kollektivtrafik på bilens bekostnad har sektorsansvar för kollektivtrafiken på väg och vi uppfattar det så att det ingår i ansvar att se till att kollektivtrafiken har goda förutsättningar att verka. Den generella bilden verkar också vara att kollektivtrafiken inte alltid har så lätt att få igenom sina önskemål hos om åtgärder i vägnätet. Viktiga frågor är framkomligheten för bussar framför allt på infarterna till de större orterna och där det annars finns trängsel i trafiken. Det kan gälla särskilda körfiler, signalprioriteringar, hållplatser och andra åtgärder. Minskad framkomlighet, vilket uppstår när biltrafiken ökar, innebär att bussarna blir hängande i den ena kön efter den andra. Bra framkomlighet för kollektivtrafiken är avgörande för att trafiken ska flyta bättre, resan blir snabbare och trafiken blir mer attraktiv och konkurrenskraftig. Resandet ökar, intäkterna ökar och det genereras pengar till att göra kollektivtrafiken ännu bättre och mer attraktiv konkurrenskraftig. Dessutom innebär ökad framkomlighet att våra kostnader för att producera trafiken sjunker och vi får pengar över att göra trafiken ännu bättre. har ett sektorsansvar för kollektivtrafiken. Men det krävs öronmärkta anslag och en tydlig prioritering och återrapportering om kollektivtrafikens andel av persontransporterna ska öka. Det handlar exempelvis om anläggning av busskörfält, signalreglering, skyltning, ändringar av vägdragning och hållplatser med mera. bör ha i uppdrag att prioritera kollektivtrafiken på bilismens bekostnad. Först då detta är fallet är en klimatanpassning av transporterna möjlig. Av budgetpropositionen framgår att etappmålet för ett ökat resande med kollektivtrafik inte har uppnåtts men regeringen föreslår inga åtgärder som verkar i denna riktning, tvärtom. anser att i alltför hög grad har fokus på framkomlighet för person- och lastbilar och att den mer energisnåla och klimatvänliga kollektivtrafiken ofta får stå tillbaka. Myndigheten bör öka sina ansträngningar för att underlätta utvecklingen mot ett ökat resande med kollektivtrafik. Därför föreslår vi att ges i uppdrag att avsätta 2010 till åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet. Vi trappar sedan upp stödet successivt till 2011 och 2012. Det innebär att öronmärks under hela budgetperioden. Detta finansieras genom en överföring av investeringar i nationella plan. 4.3.3Kollektivtrafik i hela landet Regeringens nedskärningar för Rikstrafikens Trafikavtal innebär en successiv nedrustning av regional kollektivtrafik i ett flertal landsbygdsregioner. Regeringen har minskat Rikstrafikens trafikavtal från 2008 till 2009, d.v.s. med i jämförelse 2008. Nedskärningen riskerar att leda till nedläggning av undertrafikerade banor som är beroende av Rikstrafikens stöd för att trafikeras. Redan nu är det klart trafik som kommer att förlora stöd från Rikstrafiken är Gränstrafiken mellan och , samt UVEN-trafiken (Uppsala- Västerås-Eskilstuna-Norrköping)4. Regeringens nedskärningar på angelägen kollektivtrafik sker som medvetenheten om kollektivtrafikens potential som klimatverktyg blir allt större. Regeringen konstaterar själva att etappmålet om ökad andel resor med kollektivtrafik inte har uppnåtts. Att i det läget skära ytterligare i resurserna till kollektivtrafiken, i kombination med stora satsningar på nya vägar, är en återvändsgränd i klimatarbetet. anser att anslaget 1:12 till Rikstrafikens trafikavtal bör bibehållas nivå på . Det innebär att vi höjer anslaget i förhållande till regeringens nivå med , vilket ger en sammanlagd summa på . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Uppdraget till Rikstrafiken ska förändras så att stöd även till studiependling och arbetspendling ingår i enlighet med det riksdagsbeslut som togs . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Gränsen på bör luckras upp för att varje region ska få det utbud av kollektivtrafik som är klimatsmartast och rimligt utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. anser att Rikstrafikens anslag till trafikavtal bör delas upp i olika konton beroende på vilket transportslag det avser. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. innebär oljeprisökningar för Gotlandstrafiken att den totala summan för kollektivtrafiken minskar. Därför bör en uppdelning av göras i stöd till flyg, Gotlandstrafiken samt båt/buss. Ökade kostnader för flyget eller Gotlandstrafiken får inte leda till att de samlade resurserna för kollektivtrafiken minskar. anser också att regeringen bör göra en översyn av Rikstrafikens Trafikavtal utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. är det statliga stödet till mäns flygresor 28 gånger större än till kvinnors resor med kollektivtrafiken, räknat per resa. Rikstrafikens kostnader för genomförd resa på tåg är , att jämföra med för Rikstrafikens stöd per flygresa5. av resenärerna på tåget är kvinnor, och att av resenärerna i flygtrafiken är män6. Tydligt är att regeringen ger avsevärt större bidrag till mäns klimatförstörande resor än till kvinnors klimatsmarta resor. För är det självklart att det beräknade överskottet från trängselskatten i istället ska användas till investeringar och underhåll i regionens kollektivtrafik. Det är också självklart att regeringen i denna fråga ska följa resultatet av den folkomröstning som hölls i och anslå överskottet till kollektivtrafik i regionen. Den formella kontrollen över systemet och intäkterna måste föras ned till regional nivå. Med anledning av detta bör anslag 1:2 minskas med en summa motsvarande överskottet från trängselskattens intäkter, . Överskottet bör istället överföras till ett nytt anslag 1:20 för riktat bidrag till regionens kollektivtrafik. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 4.3.5Satsa på cykling och gång De två bästa sätten att förflytta sig kortare sträckor är genom att gå eller cykla. Den klimat- och miljöpåverkan som sker genom en sådan förflyttning är helt försumbar och ur hälsosynpunkt har det till och med positiva effekter. När det gäller cykling har regeringen gett i uppdrag åt att vidta åtgärder för att öka cyklingen i landet. utvecklade med anledning av detta en nationell cykelstrategi som dessvärre ännu inte har kommit till genomförande. har tyvärr ambitionerna i cykelstrategin inte tagits på allvar, varken vad gäller investeringar eller samhällsplanering. Andelen resor med cykel har minskat istället för att öka. Enligt de konkreta målen i cykelstrategin angavs att cyklingens andel av alla personresor skall öka med en tredjedel , från . Sedan fick sitt uppdrag och satte upp målet har cyklingen minskat från bland kvinnor och bland män7. Under dessa år har vi alltså kommit längre ifrån målet. Regeringen konstaterar själv i samband med budgeten att målet om att öka andelen cykeltrafik inte nåtts8. Med tanke på den negativa utvecklingen för cyklingen är det dock osannolikt att cykelstrategi räcker för att vända utvecklingen och nå det mål som har satts upp. Därför krävs ytterligare initiativ. En av de faktorer som har störst påverkan på cyklingen är förekomsten av gång- och cykelvägar. Huvudsakligen är detta ett kommunalt ansvar och många kommuner har redan långt framskridna kartläggningar och projektplaner för förbättrade och nya gång och cykelvägar. Alltför ofta hamnar dessa planer i kommunernas arkivskåp på grund av bristande finansiering när man ska prioritera. anser att staten bör ta ett större ansvar för att öka cyklingen.