mot · GX02Kr339 · 2009-10-05 00:00:00 — Alla aktörer är dessutom överens om att den framtida biografen byggs upp med modern digital teknik med hög teknisk kvalitet. Det kommer att vara mycket svårt för de mindre biograferna på de mindre orterna att klara denna teknikomställning på egen hand. För att värna svensk films framtid måste därför samhället vara med och medverka till denna omställning. finns det ett 60-tal digitala biografanläggningar runt om i . Endast ett fåtal lever upp till de tekniska krav som de stora amerikanska filmbolagen ställt upp för att leverera digitala kopior på sina filmer. Förutom de stora möjligheterna att kunna visa nyproducerad film över hela landet ger också de digitala anläggningarna möjligheter att visa andra kulturevenemang. De direktsända operaföreställningarna från Metropolitan i är bara ett exempel. Även våra svenska nationalscener och har visat intresse för dessa möjligheter. Utbildning på gymnasie- och högskolenivå samt interaktiva konferenser är andra möjligheter som den nya tekniken ger. Kostnaden för den nya tekniken är ca per biograf. Vi föreslår ett tredelat finansieringsansvar. Staten genom står för en tredjedel, biograferna en tredjedel och kommunen eller annan regional intressent för en tredjedel. För statens del innebär det . Vi föreslår under anslag 10:1 Filmstöd en utökning av anslaget med (för digitalisering av små biografer samt för marknadsföring av svensk film utomlands). Marknadsföring av svensk film utomlands Det går bra för svensk film nu och det tillfället ska vi ta tillvara. Inte minst är det unga filmare som röner framgångar och internationell uppmärksamhet. Stora publikdragande filmer, t.ex. Millenniumfilmerna, gör att intresset överlag för svensk film ökar. På filmfestivalen i visades fyra svenska filmer, vilket är rekord. har blivit försenad och inga initiativ är att vänta från regeringen. Det är angeläget att det intresse som finns för svensk film kan utnyttjas till intensifierad internationell marknadsföring, och vi föreslår att nya medel tillförs utan att nästa filmpolitiska beslut eller nästa filmavtal inväntas. Vi föreslår att tar initiativ till gemensamma nordiska satsningar, t.ex. vid utländska festivaler. Vi föreslår vidare att tillsammans med de andra nordiska länderna skapar en marknadsföringsfunktion, t.ex. ett gemensamt representationskontor, i . Detta inte minst mot bakgrund av att det svenska generalkonsulatet läggs ner där. Det finns också skäl att bygga ut det stöd till internationell marknadsföring som finns i begränsad skala att söka på . Vi vill särskilt uppmärksamma den svenska dokumentärfilmen som röner framgångar, ett exempel är Videocracy som visades på filmfestivalen i . Satsningen uppgår till och bör administreras av . Därför presenterar vi förslag som i avvaktan på svensk films mer långsiktiga framtid kan genomföras . Vi föreslår under anslag 10:1 Filmstöd en utökning av anslaget med (för digitalisering av små biografer samt för marknadsföring av svensk film utomlands). Investera i den kreativa ekonomin Kultur och näring Vi välkomnar att regeringen också har börjat inse betydelsen av att satsa på den kreativa ekonomin och de kreativa näringarna, ett arbete som vi socialdemokrater satte fokus på under den förra mandatperioden. Branschen lever på egna meriter och är således inte i första hand i behov av ekonomiskt samhällsstöd. Däremot är det viktigt att befintliga institutioner och myndigheter visar intresse och generositet mot företag inom den kreativa ekonomin. Det finns ett stort behov av insatser för att underlätta kompetensförsörjningen och även inriktningen av densamma. Bättre utbildning på alla nivåer inklusive forskningsnivån är åtgärder som måste prioriteras. Socialdemokraterna är angelägna om att skattebetalarnas pengar ska användas på bästa sätt. Vi har därför gått igenom varje utgiftsområde för att se vilka effektiviseringar vi kan göra vad gäller myndighetsstrukturen. Vi föreslår därför att stöd till trossamfund som delar ut läggs ner som enskild myndighet. Vi föreslår att bidragsgivningen överförs till . Den fulla besparingen av våra samlade effektiviseringsförslag inom alla utgiftsområden uppnås 2012. Forskningsprogram för den ideella sektorn Regeringen föreslår ett tioårigt forskningsprogram om den ideella sektorn. Syftet bakom forskningsprogrammet är oklart och otydligt. Vår bedömning är att som idé kan det vara intressant att närmare studera och forska kring den ideella sektorns verksamhet. Vi anser dock att beloppet regeringen anslår är för högt. Vi föreslår att forskningsprogrammet tillförs ett anslag uppgående till istället för . Vi avslår att tas från folkbildningen samt verksamheter som , Bidrag ungdomsverksamhet, Samlingslokaler, Kvinnors organiserande samt Stöd till friluftsorganisationer. Vi anser det vara en märklig ordning att regeringen presenterar ett forskningsprogram som har till syfte att stärka den ideella sektorn och finansiera detta projekt genom att försvaga densamma. Vi yrkar således avslag på regeringens förslag om att under anslag 13:6 tillföra projektet för den ideella sektorn 23miljoner kronor. Vårt yrkande är att projektet tillförs . Under anslag 14:1 m fl. yrkar vi avslag på regeringens besparing på folkbildningen () för att delfinansiera forskningsprogrammet. Regeringen föreslår en generell besparing på ett stort antal anslag inom kulturområdet. I rådande konjunkturläge tycker vi att det är en ogenomtänkt åtgärd att minska på anslaget till t.ex. en rad kulturinstitutioner, varav många pekat på att deras anslag urholkats. En generell besparing skulle kunna leda till uppsägningar av personal, vilket skulle öka de redan höga arbetslöshetssiffrorna. Om den genomförs kommer kulturinstitutioner som redan är hårt ekonomiskt ansträngda att bli tvungna att säga upp personal. För att se hur den generella besparingen slår, se tabell s. 3 där det framgår vilka institutioner och verksamheter som drabbas och med vilka belopp. Vi avslår regeringens förslag på generell besparing på 1,. Kultur för barn och unga Vi bifaller regeringens förslag avseende Skapande skola. Vi anser att det är en av våra viktigaste frågor att barn och unga får tillgång till kultur i sin vardag. De som projektet disponerat 2009 för verksamhet i årskurserna 79 ska dock ställas i relation till att vårt skolväsende kostar 113 miljarder. De goda effekter som regeringen anser att Skapande skola har resulterat i (bättre betyg, ordning, självförtroende m.m.) ger vid handen att det dels vore önskvärt att utöka projektet till att omfatta hela skolan och inte bara en utökning för årskurserna 46, dels reser det frågor om hur skolan disponerar sitt ordinarie anslag. Vi anser också att det är viktigt att se Skapande skola mot bakgrund av andra beslut som regeringen föreslår inom skolans område. Bland annat föreslår regeringen att estetisk verksamhet utgår som kärnämne i gymnasieskolan. Vi menar att detta vore ett stort misstag. Att arbeta med alla sinnen och uttrycksformer stimulerar lärandeprocesser och ger ökade kunskaper. Att skriva, läsa och räkna det är grundläggande. Men människans uttrycksformer är fler än så. Den som inte tränas att använda andra kulturella uttrycksformer och att tolka dem när andra uttrycker sig förnekas både egen utveckling och möjligheter i sin roll som samhällsmedborgare. Vi lever i när det blir allt viktigare att kunna hantera och tolka stora mängder av information och bilder. Hög estetisk och kommunikativ kompetens kommer att vara en viktig kvalifikation på framtidens arbetsmarknad, oavsett om man ska bli läkare, lärare, byggnadsarbetare, ekonom eller konstnär. Ett borttagande av ämnet som kärnämne riskerar att leda till ett torftigare framtida kultur- och samhällsliv, färre kreativa tankar och mindre av entreprenörskap. Vi socialdemokrater ser också med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . I många kommuner höjs avgifterna och stora elevgrupper tvingas bort från kultur- och av ekonomiska skäl. För idrottens skull satsa på evenemangslandet Vi socialdemokrater menar att ett nationellt engagemang för stora evenemang är nödvändigt för att stärka svensk idrotts möjligheter till att erhålla stora mästerskapstävlingar. Sådana arrangemang ger förutom ett utökat intresse för idrotten ökat fokus på och ökade intäkter och arbetstillfällen. Olika idrotter exponeras i varierande omfattning i massmedierna. Få idrotter kan av egen kraft skapa betydande resurser. De flesta får allt svårare att utvecklas och hävda sig i en hårdnande internationell konkurrens. Tyvärr kan vi konstatera att regeringen trots löften i regeringsförklaringen fortfarande inte levererat några betydande förslag för att stärka evenemangslandet . Vi menar att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag nu måste ta ett ökat ansvar för att locka evenemang till . Dessa kan skapa jobb och intäkter till såväl företag som staten som de stärker en positiv bild av . har bra förutsättningar att vara värd för större evenemang men riskerar att tappa mark och bli frånsprunget av andra länder. Därför behövs en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och liknande. Den bör tas fram i samarbetet med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Den socialdemokratiska budgeten är starkare än den borgerliga på detta område. Dessa återfinns inom utgiftsområde 24. Förbättrad folkhälsa genom investeringar i människors idrottande Den folkrörelsebaserade idrottsrörelsen med sin demokratiska uppbyggnad, sitt breda engagemang och sina ideella ledarkrafter är en fantastisk tillgång för vårt samhälle och skapar mer än någon annan verksamhet tillfällen till möten och fysisk aktivitet för människor i olika åldrar och med olika social och etnisk bakgrund. Vi vill särskilt peka på de behov som finns för att möjliggöra idrott på samma villkor för personer med funktionsnedsättning. Idrottsrörelsen skall vara fri och självständig där staten i sin bidragsgivning endast skall ange syftena med bidragen och idrotten själv formulerar sina mål för verksamheten. En stärkt frihet i statens bidragsgivning ställer utökade krav på en klar, regelbunden och tydlig uppföljning av bidragsgivningen. Inom ramen för EU-medlemskapet måste vi tydligt hävda idrottens självständighet som vi måste verka för gemensamma insatser för att motverka t.ex. dopning och andra problem som finns främst inom elitidrotten. Idrotten måste intensifiera sitt jämställdhetsarbete, hbt-arbete och idrottsetiska arbete. Med detta måste man arbeta inom sin egen organisation liksom man måste utöka samarbetet med till idrotten närliggande organisationer. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vi instämmer i regeringens bedömning om att ges i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information om projekt inom kultur och hälsa. Men vi menar att detta är ett för litet steg att ta. Vi menar att det finns stora förväntningar på att regeringen skall ta ett kraftfullare tag när det gäller att utveckla kulturens roll i folkhälsoarbetet. I en situation där sjukfrånvaron är hög och ohälsofrågorna centrala för arbetsliv och samhällslivet borde detta avspeglas på ett tydligare sätt i den förda kulturpolitiken. Vi menar att regeringen med inriktning på departementsövergripande arbete bör främja en politik där även hälsan står i fokus. Det är inte längre rimligt att politikområdena ses isolerade från varandra eftersom mycket av den banbrytande utvecklingen sker i gränslandet mellan olika politikområden. Även om forskningen inom området är något begränsad kan man ändå fastslå att kulturella aktiviteter har stor betydelse för mänsklig hälsa. Det gäller för unga, gamla, friska och för människor med ohälsa i olika livssituationer. En utmaning för regeringen bör vara att få till stånd en mer jämlik och jämställd kulturkonsumtion för att därigenom främja en förbättrad folkhälsa. Detta bör ges regeringen tillkänna. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation för friluftsorganisationerna i och talesman för friluftslivet. Svenskt Friluftsliv har 21 medlemsorganisationer och nära två miljoner medlemmar. Organisationens uppgift är att bevara och utveckla förutsättningarna för det svenska friluftslivet genom att värna allemansrätten, stärka den långsiktiga finansieringen för friluftsorganisationerna samt höja friluftslivets status i samhället. Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer får sina medel genom fördelning från , och det är en ordning som inte känns tidsenlig. Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer bedriver ett viktigt arbete för att underlätta människors vilja till att idka företrädesvis icke-tävlingsbaserad motion och idrott, att vistas i skog och mark. Man främjar inte minst barns och ungdomars friluftsliv och bedriver ett viktigt folkhälsoarbete. Vår uppfattning är Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer bedriver ett mycket viktigt arbete med stor betydelse både för den enskilde och för samhället. Vi upplever det som angeläget att Svenskt Friluftsliv behandlas på ett likvärdigt sätt jämfört med . Tiden är mogen för att Svenskt Friluftsliv ges mandat att själv fördela sitt anslag till sina medlemsorganisationer. Vi föreslår därför att Svenskt Friluftsliv får fördela sitt anslag till sina medlemsorganisationer. I och med att Svenskt Friluftsliv själv ska fördela statsbidraget till sina medlemsorganisationer kommer kraven på organisationen att öka. Med anledning av detta och på grund av den betydelse Svenskt Friluftsliv har i den ideella sektorn i föreslår vi att Svenskt Friluftslivs anslag ökas med . Kultur i arbetslivet, Medel för att arbeta med kultur i arbetslivet återfinns under 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, bidragen handläggs av . I propositionen skriver regeringen att man avser att minska bidragsgivningen till vissa verksamheter under anslaget. Vi motsätter oss att medlen för Kultur i arbetslivet räknas in bland de vissa verksamheter som regeringen nämner. Kultur i arbetslivet är en viktig verksamhet. Medel från KIA-pengarna har gått till en rad framgångsrika projekt som arbetsplatsbibliotek, inte minst det uppmärksammade vägbiblioteket samt det läsfrämjande projektet för mig pappa som blev en stor framgång. i (s) i (s)