mot · GX02MJ468 · 2009-10-05 00:00:00 — Klimp beräknas enligt leda till minskade utsläpp av växthusgaser på 1,1miljoner ton koldioxidekvivalenter och har en positiv effekt på sysselsättningen. Det är lika mycket utsläpp som ca 180000 genomsnittliga svenskar orsakar (inkluderar dock inte utsläpp i andra länder från svensk konsumtion). Projekten inom Klimp beräknas dessutom minska energianvändningen i med och leda till miljöförbättringar inom ramen för flera av de 16 nationella miljökvalitetsmålen. Klimatnyttan per bidragskrona har ökat . Trots att Klimp har varit framgångsrikt och trots att en enig klimatberedning föreslog ett utvecklat investeringsprogram, har regeringen valt att avveckla Klimp. Vi menar att man ska återinföra och storsatsa på klimatinvesteringsprogrammet. Vi föreslår att klimatinvesteringsprogrammet ska uppgå till 700miljoner kronor . Programmet ska särskilt utformas så att det är de mest samhälls- och klimatmässigt effektiva åtgärderna som beviljas och genomförs. Detta bör ges regeringen till känna. Vi bedömer att denna satsning kan ge ca 1000 nya jobb (se Utgiftsområde 20, 2009/10:MJ405). Då skogsprodukter är förnybara och miljövänliga, förutsatt att produktionsprocesserna är kretsloppsanpassade, ser vi en alltmer miljöanpassad skogsindustri som en fortsatt viktig framtida sektor i . finns det dock en inre konflikt mellan miljömålen och produktionskravet, men dessa behöver enligt vår mening inte stå i kontrast till varandra. Det finns ett flertal forskningsrapporter som visar på att hållbara brukningsformer inte bara gynnar den biologiska mångfalden utan även är samhällsekonomiskt lönsamt. Skogsbruk baserat på framtidens krav kommer således även fortsättningsvis att vara lönsamt för såväl mindre skogsägare som större internationella skogsindustrikoncerner. Genom en anpassning till ett hållbart skogsbruk kan även många nya arbetstillfällen skapas. Det finns ett behov av fler personer som arbetar i naturen t.ex. med röjning av gångstigar och promenadstråk samt letande efter kulturmiljölämningar i skogen. Det lyckade nationella arbetsmarknadspolitiska projektet jobb (20032007) som sysselsatte mellan 6000 och 7000 personer över hela landet med viktigt naturvårdsarbete lades ner i och med regeringens sänkta anslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket vi anser vara ytterst olyckligt. Över 50procent av deltagarna gick till nytt arbete eller utbildning efter projektet. Gröna jobb var ett nationellt projekt hos i samverkan med och Svenska med syfte att stärka långtidsarbetslösas position på arbetsmarknaden. Att Gröna jobb startas om. Utöver vill vi även inkludera naturvårdsinsatser under , och ansvarsområden med verksamhet riktad till långtidsarbetslösa. Vi vill införa ett nytt anslag till Gröna jobb-satsningar på totalt 510miljoner kronor , varav 10miljoner läggs under utgiftsområde 23 för satsningar på ytterligare handläggare inom de olika verken. Totalt beräknas projektet ge ca 1000 nya jobb (se Utgiftsområde 23, 2009/10:MJ402 samt Utgiftsområde 14, 2009/2010:A419). En ny inriktning inom skogspolitiken där vi kombinerar hänsynstagande av den biologiska mångfalden, anpassning till klimatförändringarna samt möter lågkonjunkturen med att erbjuda ett stort antal nya gröna jobb som gynnar landsbygdsutvecklingen. Dessa åtgärder och investeringar ger nya jobb, direkt och indirekt, inom olika sektorer både på lång och kort sikt och är svåra att beräkna. Tillsammans utgör de däremot en god grund för att sammanföra gröna och hållbara jobb med effektiva miljöinsatser. Vi presenterar på annan plats i denna motion omfattande satsningar på infrastruktur i närtid. Men det krävs även långsiktiga satsningar på smarta framtidslösningar som skapar jobb som det gynnar miljö och klimat. Höghastighetsbanor skapar attraktiva resmöjligheter för många långväga resenärer, som de regionala invånarnas tillgänglighet till arbetsplatser, universitet, högskolor och större sjukhus förbättras. Men banorna bidrar även till att frigöra utrymme på stambanorna, så att godskapaciteten kan öka betydligt. Miljön och jobben behöver denna utveckling. Om vi ska säkerställa en ekologisk hållbarhet och fortsätta minska klimatpåverkan måste samhället möjliggöra att fler människor färdas med tåg och färre med flyg. Om tåg ska kunna konkurrera med flyget krävs avsevärt kortare restider längs de stora stråken. Det är därför vi har åtgärder för högre hastigheter längst Ostkustbanan, samt byggandet av Norrbothniabanan. Men vi måste även i ett större framtidsperspektiv se vikten av att bygga höghastighetsbanor. Höghastighetståg förkortar restid och därmed utgör de en viktig bro för resenärer att flytta över sitt resmönster från flyg till tåg. ser de nya banorna till att vi kan flytta över mer gods från väg till spår, vilka har nått sitt kapacitetstak. En helt färdigställd Götalandsbana innebär att en resa mellan och kan gå och , StockholmLinköping på , LinköpingJönköping på 40minuter, JönköpingGöteborg på och BoråsGöteborg (via ) på 30minuter. Götalandsbanan kommer även att ge positiva effekter för andra resenärer, t.ex. mellan och , där restiden kan kortas ned och 30minuter. Antal framtida jobb är mycket stor inom denna framtidssektor. Götalandsbanan påbörjas så fort som möjligt genom första etappen Ostlänken (StockholmNyköpingLinköping) Nästa del av sker genom byggandet av den s.k. Landvetteretappen (GöteborgBorås). Den globala marknaden för solenergi växer med ca 40procent och omsätter över 200miljarder kronor. Solcellsbranschen sysselsätter tiotusentals personer bara i . har ett avancerat kunnande inom solceller, termisk solkraft och solvärme, men ännu har vi inte byggt ut solenergin eller utnyttjat exportmöjligheterna. Utöver den inhemska marknaden finns det en komponenttillverkning för export i . Branschen omsatte ca 2miljarder kronor i , varav nettoomsättningen uppgick till ca 0,4miljarder kronor. Med gynnsamma förutsättningar bedömer branschorganisationen att solenergin kan generera hela till 2020, vilket skulle ge såväl jobb som exportintäkter. solel skulle räcka till att försörja 800000 villor med hushållsel, och solvärme motsvarar uppvärmningsbehovet i en stad av storlek. Planeringsmål för solenergi. finns ingen målinriktad politik för att stärka solenergibranschen i . Vi vill stärka den svenska solenergibranschen genom att ta fram ett planeringsmål för solenergi. Ett planeringsmål syftar till att ge signaler om hur mycket vindkraft som ska kunna hanteras i den fysiska planeringen. Vi vill ge i uppdrag att föreslå ett planeringsmål och förslag på åtgärder för att nå målet. Stöd för solenergi. Det främsta stödet för förnybar energi, elcertifikaten, gäller inte solenergin p.g.a. att systemet är utformat för att ge maximalt energiutbyte per krona. Vi anser att de olika statliga stöden till solenergi ska förstärkas och göras mer långsiktiga. Regeringen har olyckligtvis aviserat att den tänker avveckla sina olika stöd till solenergi. Vi förlänger stödet för installation av solvärme på 24miljoner kronor och förstärker stödet för installation av solceller från ca 50 till 120miljoner kronor (se Utgiftsområde 21, 2009/10:N376). 11.4.12Hållbar turism och landsbygdsutveckling Turismen i har ökat och vi ser en stor potential att öka den ytterligare. Efterfrågan efter fritidsfiske, sport- och friluftsaktiviteter samt turism på landsbygden har ökat . Utvecklingsmöjligheterna att sammanföra denna näring med en hållbar utveckling i framförallt glesbygdsområden är stora. En sådan satsning resulterar även i positiva samhällsekonomiska effekter. Landsbygdens underutvecklade infrastruktur resulterar i en negativ spiral där utvecklingspotentialen ej tas till vara. Vi anser att detta är oacceptabelt eftersom den missgynnar landsbygdsbefolkningen så mycket att det hämmar den lokala ekonomiska utvecklingen, startande av nya företag, ökad inflyttning, ett fortsatt kvarboende och hela den närservice som gör boende på landsbygden till ett positivt alternativ. Enligt en rapport från är den samhällsekonomiska vinsten från fritidsfisket hela tio gånger så stor som från yrkesfisket. Fritidsfisket skapar även i sig incitament för ett hållbart fiske med livskraftiga bestånd då åtgången på fisk per årsverke är betydligt lägre hos fritidsfiskarna ca per årsverke att jämföra med hela fisk per årsverke bland yrkesfiskarna. Här ser vi en stor möjlighet att kombinera en ekologisk bärkraftighet med ekonomisk lönsamhet. Även en satsning på det ekologiska jordbruket genererar nya arbetstillfällen samt en positiv och god utveckling av landsbygdsbilden. Enligt en större brittisk undersökning (and ) skapar ekologiska lantbruk 23procent fler arbetstillfällen än konventionellt jordbruk. Därutöver skapas ytterligare arbeten i samband med att verksamheter, såsom småskalig livsmedelsförädling och försäljning, etableras vid omställning till ekologiskt lantbruk. Utveckling av denna typ av turism genererar positiva effekter såsom utbyggd infrastruktur. Även efterfrågan på hotell och restauranger ökar. En satsning på fisketurism. För att gynna fisketurismen är en hållbar förvaltning av fiskeresurserna nödvändig. Uppbyggnad av fiskvandringsvägar för att stimulera tillväxten av fiskarter och fiskekvoter som följer forskarnas rekommendationer är avgörande för att fisken som resurs, och därmed möjligheten för fisketurism, ska värnas och upprätthållas på livskraftiga nivåer. Vi satsar 25miljoner mer än regeringen för att öka reproduktionsmöjligheten för fisk, öka den biologiska mångfalden samt möjligheterna för småskaligt fiske och fisketurism, med särskild inriktning på tätortsnära områden (se Utgiftsområde 23, 2009/10:MJ402). Som en del i en större satsning på en klimat- och miljöanpassad livsmedelsproduktion lägger vi 50miljoner kronor utöver regeringens föreslag för satsningar på ekologiskt lantbruk samt miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket (se Utgiftsområde 23, 2009/10:MJ402).