ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub530 · 2009-10-05 00:00:00 — Alla barns rätt till skolgång tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alla barns rätt att gå i skola. Alla barn som vistas i ska garanteras rätt till utbildning och skolgång. Utredningen om rätt till utbildning m.m. för barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning (SOU 2007:34) är för snäv och omfattar bara en av fyra kategorier gömda barn. Det behövs en lagreglering som ger alla dessa barn rätt till utbildning. Vår uppfattning är att ett barn aldrig kan göras ansvarigt för föräldrars beslut och berövas rätten till utbildning. Utöver själva rättigheten till utbildning kan skolan ge struktur och trygghet i vardagen för ett barn som annars vistas i en miljö präglad av hopplöshet och ovisshet. Det handlar om barns lika värde och förbud mot diskriminering. Det är en grundläggande princip och en central bestämmelse i . Artikel 28 handlar om barns rätt till utbildning och artikel 2 fastslår att varje barn inom ett lands jurisdiktion ska garanteras de rättigheter som anges i konventionen utan åtskillnad av något slag. i , som har till uppgift att granska hur staterna förverkligar sina skyldigheter enligt , har kritiserat för att gömda flyktingbarn inte har rätt till utbildning. granskade åter igen och rekommenderade då att alla barn garanteras rätt till utbildning, även barn utan uppehållstillstånd, såsom gömda barn och papperslösa barn. I skollagen bör det därför slås fast att alla barn ska ha rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. Det är principiellt viktigt att den övergripande lagen innehåller tydliga bestämmelser som garanterar barn rätt och tillgång till utbildning. Det behövs riktlinjer till skolpersonal om hur de praktiskt ska agera när en elev lever som gömd. Risken är annars att det görs olika tolkningar av gällande rätt och godtyckliga bedömningar. Det är viktigt för både barnet, barnets familj och personalen att känna till rättigheter och möjligheter till skydd. Skolorna ska även utgöra frizoner och det ska vara förbjudet för polisen att hämta barn i skolan eller på vägen till och från skolan. Barn som lever gömda måste fredas och kunna känna sig säkra. Det är dessutom viktigt att övriga elever i skolan känner trygghet och tilltro till myndigheter. Det kan vara en traumatisk upplevelse även för de barn som blir vittnen till ett ingripande där polisen hämtar ett barn som ska avvisas. En förutsättning för att verkligen kunna tillgodogöra sig utbildningen är att barnet vågar gå till skolan. Vi föreslår därför att det uttryckligen i lag ska framgå att det är förbjudet för polisen att i skolor, förskolor eller på fritids hämta barn som ska avvisas eller utvisas. Detta bör ge regeringen till känna. i (c)
mot · GX02Ub532 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas insyn i friskolorna. Den nationella skolpolitiken måste sätta upp tydliga kvalitetskriterier, fördela resurser efter behov och följa upp resultat. Alla skolor oavsett huvudman ska ges samma frihetsgrader och samma garantier för trygga långsiktiga spelregler. Alla skolor ska verka under samma skollag, följa samma nationella läroplan, kursplan och betygssystem. Granskning, insyn och kvalitetskrav måste vara likvärdiga för alla skolor oavsett huvudman. Med detta som grund vill vi genomföra en förnyelse av friskolesystemet. Ett nytt reformerat system måste bygga på den grundläggande principen att alla skolor oavsett huvudman ska tillhöra vårt gemensamma nationella svenska skolsystem. I ett nationellt skolsystem har kommunerna en central roll för att garantera alla barn och unga rätt till god utbildning med hög kvalitet. Kommunernas roll och insyn bör därför stärkas även vad gäller elever som går i skolor med annan huvudman.
mot · GX02Ub534 · 2009-10-01 00:00:00 — Rätten att ta körkort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elever i gymnasiet bör ges möjlighet till undervisning i bilkörning för att kunna ta sitt körkort. Att ta körkort underlättar delaktigheten i samhället. Fler arbeten står till förfogande för den som har körkort. I ett modernt samhälle har färdigheten att köra bil till och med kommit att betraktas som en nödvändighet. är det så dyrt att ta körkort att många ungdomar måste avstå från det av ekonomiska skäl. Att ta körkort håller således på att bli en klassfråga. Därför bör det bli möjligt att inom gymnasiets ram kunna ta körkort. På privata körskolor sker undervisningen i huvudsak individuellt. Bilkörning som ämne i gymnasiet kan öka effektiviteten i inlärningssituationen genom att undervisningen och övningskörningen kan ske i grupp, varvid ungdomarna kan lära sig inte enbart av läraren utan också av varandra. För att inte inkräkta på undervisningen i andra ämnen kan utbildningen för körkort delvis ske under håltimmar. Det är även viktigt att ungdomarna får lära sig mera om så kallad ecodriving. Genom att köra bil mera enerigsnålt och försiktigt minskar utsläppen av bränsle, vilket bidrar till att minska bilens belastning på vår miljö.
mot · GX02Ub535 · 2009-10-02 00:00:00 — Musikskola för alla barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kommunala musik- och bör bli tillgänglig för alla barn. Att ge barn och ungdomar möjlighet till kulturell utveckling är att bejaka en oerhört viktig del av ett barns utveckling till en vuxen människa. Barns rätt att få ta del av och även utöva kultur måste därför utvecklas i skolan. Det gäller inom olika kulturområden, exempelvis bokläsning, bild, teater och musik. har fattat beslut om bibliotekslagen, för att säkerställa folkbibliotekens ställning. Vi menar att det också behövs en musik- och kulturskolelag för att säkerställa skolformens ställning i varje kommun. Den kommunala musik- och är en frivillig verksamhet för kommunerna. har den berikat många barns och ungdomars utveckling, och många av dem har fått sin första kontakt med ett instrument genom just den kommunala . Dessvärre har det också varit på detta område som man kunnat spara när ekonomin blivit kärv inom kommunen. Ett levande kulturintresse är en oerhörd tillgång för alla människor, och därför är det samhällets angelägenhet att se till att barn och ungdomar får en kontakt med olika kulturyttringar redan i . Om intresset fortsätter, exempelvis för att spela ett instrument eller att spela teater, kan det ske på frivillig grund. Men den första kontakten bör vara i den obligatoriska skolan. Mot bakgrund av ovanstående är det angeläget att se till att den kommunala musik- och blir tillgänglig för alla barn. Regeringen bör utreda om det skall införas en lag som garanterar skolformens tillgänglighet för elever.
mot · GX02Ub536 · 2009-10-06 00:00:00 — Stärkt samverkan mellan högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolans tredje uppgift. De svenska högskolorna har tre grundläggande uppgifter, nämligen utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället. Förväntningarna på högskolorna när det gäller samverkan med det omgivande samhället har ökat kraftigt . Näringslivet har inte bara stora förväntningar att utbildningen innehåller för dem relevanta frågeställningar utan även att studenterna under sin utbildningstid i allt högre grad ges möjlighet att praktisera sina förvärvade kunskaper utanför högskolan. Det finns även stora förväntningar på högskolorna att i ökande grad möjliggöra för studenter och anställda att starta egna företag. För forskningen gäller att den aktivt ska bidra till ökad tillväxt. Högskolorna förväntas vara motorer för utveckling och tillväxt; detta gäller kanske speciellt för de mindre högskolorna. Regeringen har valt att lägga fler uppgifter på högskolorna, såsom ökat ansvar för studenternas studiesociala situation och ansvar för studenternas strukturer för inflytande, utan att skjuta till mer resurser. Regeringspartierna har också avslagit förslag i kammaren om ökade resurser till stärkt kvalitet i grundutbildningen. Detta gör det än svårare för lärosätena att i alla delar leva upp till de förväntningar som ställs på dem när det gäller samverkan med det omgivande samhället. Detta innebär att medel från forskning och utbildning måste utnyttjas för samverkansuppgiften, något som kan vara svårt att prioritera eller ens motivera, eftersom det i vissa fall finns behov av samverkan som ligger vid sidan av utbildningen och forskningen och därför inte kan anses höja kvaliteten för dessa båda uppgifter. Samverkansuppgiften kan inte reduceras till att handla om de typer av samarbete med näringslivet som kan externfinansieras eller finansieras i samarbete med externa parter. Regeringen bör därför utreda vilka reella förutsättningar lärosätena har att bedriva ett brett samverkansarbete med det omgivande samhället.
mot · GX02Ub538 · 2009-10-01 00:00:00 — Alla barns lika rätt till förskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge alla barn lika rätt till förskola. Förskolan är en viktig del av familjepolitiken. Den möjliggör för kvinnor och män att kombinera arbete med barn och familj. Men förskolan har i allt större utsträckning kommit att bli en viktig verksamhet för barnen själva och för deras utveckling. Detta är första steget i det livslånga lärandet säger vi gärna, med rätta. En läroplan och utbildad personal understryker det pedagogiska innehållet som kombineras med omsorg, vilket inte kan jämföras med avdragsgilla barnflickor eller vårdnadsbidrag. Den svenska förskolan är av hög kvalitet, är internationellt efterfrågad och är omtyckt av både barn och föräldrar. Förskolan bidrar till att utjämna skillnader i uppväxtvillkor, och forskning visar att barn som gått i förskola presterar bättre i skolan. För barn som växer upp med ett annat modersmål än svenska har förskolan en avgörande betydelse för barnets språkutveckling. För barn med en otrygg uppväxtmiljö kan förskolan vara den plats som erbjuder trygga stabila vuxenkontakter. Språkutveckling, socialt samspel, förmågan att knäcka läskoden för den som vill, matematiska begrepp, demokrati, medbestämmande, motorik och mycket mer hänvisas till förskolan. Med den utveckling som förskolan genomgått och den vikt vi lägger vid förskolans verksamhet borde det vara självklart att alla barn ska ha rätt till förskola på lika villkor. Barn till arbetslösa och föräldralediga fick 2001 rätt . Det var ett viktigt steg. Men liksom barn till deltidsarbetande styrs många barns vistelse fortfarande av föräldrarnas dagliga sysselsättning snarare än av barnens behov. Nuvarande skrivning i skollagen säger att barn ska ha rätt till förskola utifrån föräldrars arbete/studier eller barnets egna behov. I regeringens Ds går man i helt fel riktning genom att skriva att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg på obekväm arbetstid. krävs förskola för att möjliggöra båda föräldrars förvärvsarbete. Men tyngdpunkten borde vara på barnets egna behov och alla barns lika rätt till förskola. i (s)
mot · GX02Ub539 · 2009-10-05 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för läkarutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet läkarutbildningsplatser i bör ses över så att de räcker för den framtida rekrytering som behövs till yrket. I budgetproposition för 20092010 ökar antalet utbildningsplatser till läkarutbildningen och det är bra, men det är inte tillräckligt för det rekryteringsbehov som svensk sjukvård har framöver. Det finns klar brist inom vissa specialistinriktningar, t ex geriatrik liksom i allmänmedicin. måste själv ta ansvar för att utbilda sina läkare och inte lita till att ett antal svenska studenter skaffar sig sin utbildning utomlands för att sedan arbeta i . Det är inget fel på de utländska utbildningarna, men vi har ansvar för att antalet platser på de svenska utbildningarna svarar upp mot det behov som finns . Platserna bör också fördelas över för att säkra rekryteringen överallt. Detta bör ges regeringen tillkänna. i (c)
mot · GX02Ub544 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en demokratikanon. Den svenska demokratin, jämställdheten, yttrandefriheten, rösträtten, föreningsfriheten och andra fri- och rättigheter är inte unika svenska företeelser. Deras uppkomst är ett resultat av hundratals år av kamp för frihet, feminism, demokrati och humanistisk verksamhet på de politiska barrikaderna såväl inom som utom parlament, i partier och civilsamhällen, fackföreningar och vid lärosäten runt om i världen. Demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är universella värderingar som vi inte kan försvara med endast rättsväsendet. Vi måste även säkerställa att kommande generationer och nya medborgare får en förståelse för de idéer och tankar som format dagens samhälle. Efter sammanbrott tycktes världen destinerad att gå i demokratisk riktning. Visst har stora framsteg gjorts, men 2007 blev som det demokratiska tillståndet i världens länder minskade, enligt rankning. I och har främlingsfientliga partier vuxit sig allt starkare. Fundamentalistiska krafter har fått fotfäste runt om i och lyckats genomföra brutala terrordåd. Såväl främlingsfientliga som fundamentalistiska ideologier utgör ett hot mot idén om varje människas unika och oinskränkbara värde. Därför är det hög tid att regeringen ger en grupp experter från olika delar av samhället statsvetare, litteraturhistoriker, lärare, förslagsvis i uppgift att ta fram en demokratikanon. Den ska bestå av en samling texter som har haft särskild betydelse för framväxten av demokratin i . Demokratikanon ska illustrera hur tryckfriheten tidigt fick fotfäste i , kampen för kvinnors rösträtt och jämställdhet, striden för social rättvisa, framväxten av ett mångkulturellt , men också inkludera de internationella texter som influerat, utvecklat och fördjupat vår demokrati från både västvärlden och andra kontinenter. Det är en grundläggande rättvisefråga att alla ska ha möjlighet att känna till de viktigaste tankarna och texterna som har format den svenska demokratin. För många som har vuxit upp i akademikerhem är det självklart att känna till suffragetternas kamp för kvinnors rösträtt, motstånd mot nazismen eller amerikanska oavhängighetsförklaringens betydelse för demokratins framväxt. Men genom att skapa en demokratikanon kan man göra dessa idéer tillgängliga för alla, oavsett storleken på föräldrarnas bokhylla. Demokratikanon ska utformas för att kunna användas i olika årskurser i och gymnasiet, men också för läsning och diskussion vid studiecirklar, folkhögskolor och sfi-undervisning. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02Ub545 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till nattdagis borde skrivas in i skollagen. God barnomsorg med minskade barngrupper, pedagogiskt utbildad personal samt allmän hög omsorgskvalitet är en nyckel för att våra barn ska kunna utvecklas, föräldrar ska kunna förvärvsarbeta och även kvinnor ska kunna göra karriär. Även föräldrar med obekväma arbetstider ska kunna garanteras att få tillgång till detta. Denna service är vanligen kostsam, men nödvändig i ett samhälle där alla inte arbetar på traditionella arbetstider eller där alltfler föräldrar är ensamstående. Enligt undersökning 2005 erbjuder ungefär varannan kommun barnomsorg , nätter och . I 60 kommuner finns efterfrågan, men inga nattdagis i bruk. Men denna möjlighet att finna ett fungerande nattdagis varierar stort i dagens . Huruvida kommuner ska vara skyldiga att ordna barnomsorg även , och nätter ska nu avgöras av Regeringsrätten och kan komma att få stor betydelse för alla kommuner. Bakgrunden är föräldrar som fått barnomsorg indragen och överklagat till både länsrätt och kammarrätt. Ärendet ska nu avgöras i högsta instans. I skollagen står förvisso redan att kommunen är skyldig att ordna förskoleplatser i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, men trots detta nekas många nattarbetare detta.
mot · GX02Ub547 · 2009-10-01 00:00:00 — Barn- och fritidsomsorg för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn- och fritidsomsorg. Arbetsmarknaden skiljer sig mot hur det var förut. Även om en person arbetar innebär inte det att arbetstiden är förlagd mellan 6.00 och 18.00 på vardagar. Barnomsorgen har inte följt med i utvecklingen utan den vanligaste tiden som erbjuds är fortfarande vardagar 6.0018.00. Många människor i arbetslivet kan inte välja bort obekväma arbetstider, vilket leder till att barn- och fritidsomsorgen inte täcker den tid som föräldrar jobbar. När det gäller nätter och är det inte många kommuner som erbjuder alternativ. Föräldrar är hänvisade till att lösa situationen med barnvakter, familj och vänner. Det förutsätter en bra ekonomi eller ett mycket generöst socialt nätverk. I familjer där det finns två vuxna med flexibla arbetstider kan barnen få mer vuxentid, men föräldrarna får för lite tid för varandra vilket inte är bra. Sedan maxtaxan infördes i barnomsorgen är den genomsnittliga tiden för ett barn i förskolan . Det innebär att i en familj där båda de vuxna jobbar finns det utan barnomsorg, exklusive tiden för arbetsresor. Det handlar inte enbart om föräldrarnas eller den enskilda familjens behov av barnomsorg. Om båda föräldrarna kan jobba heltid innebär det en ekonomisk vinst för hela samhället. är det främst kvinnor som arbetar deltid, vilket påverkar löneutvecklingen negativt. Även kvinnors attraktivitet på arbetsmarknaden påverkas i negativ riktning. Det är med andra ord också en viktig jämställdhetsaspekt. För att komma till rätta med problematiken är det enda alternativet för en modern barnomsorg att anpassa sig efter de behov som finns . Det innebär att barnomsorg måste finnas på obekväm arbetstid. Flera organisationer påpekar vikten av detta. En av dem är .
mot · GX02Ub548 · 2009-10-06 00:00:00 — Rätten att gå i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av systemet med inom förskolan. har världens bästa förskola. Barn i går till en förskola med en läroplan, utbildade pedagoger och väl genomtänkta miljöer och aktiviteter. Barn i förskolan utvecklas tillsammans med andra barn och får förutom värdefulla kunskaper genom planerade aktiviteter också erfarenheter av att agera i grupp, ta hänsyn och lära sig ta plats. Att alla barn från början ges lika möjligheter till utbildning och kunskap är en jämlikhetsfråga. Här skiljer sig från många länder och detta är något vi ska vara stolta över. Förskolan innebär att alla föräldrar kan arbeta heltid trots att de har små barn. Maxtaxan i förskolan gör dessutom att alla familjer har råd att sätta barnen i förskola. Detta är ett i internationellt perspektiv unikt system. Att barn har någonstans att vara medan föräldrar är på jobbet är både en jämställdhetsfråga och en klassfråga. Förskoleverksamheten är också en integrationsfråga. Barn i förskolan får träffa barn med annan kulturell bakgrund, vilket ökar förståelsen och kunskapen om varandras likheter och olikheter. I förskolan får barn med icke svensktalande föräldrar en rak väg in i svenska språket. Den rätt för barn till föräldralediga att omfattas av den allmänna förskolan, som den socialdemokratiska regeringen införde, var ett steg i rätt riktning. Jag anser dock att en utvärdering borde ske av hur systemet med de barn som går har fungerat och om de resultat vi vill åstadkomma uppnås med denna minimigräns. Hur skulle utökad rätt till att delta i förskolan påverka barnens utveckling och föräldrarnas situation, och vilka resurser skulle en sådan utökad rätt kräva? Om vi på ett trovärdigt sätt ska slåss för vår förskola så måste vi göra det utifrån ett barnperspektiv.
mot · GX02Ub555 · 2009-10-04 00:00:00 — Universitet och högskolor är en del av samhället och har en viktig samhällelig uppgift. Staten måste kunna garantera en fri forskning och undervisning med hög kvalitet oberoende av externa intressen och finansiärer. Därför finansierar staten universiteten och högskolorna med . Besluten om den närmare inriktningen och uppläggningen av verksamheten beslutar i stort sett lärosätena själva om. Mot denna bakgrund är det rimligt att allmänheten representeras och har insyn i det arbetet. Det är naturligt att landets högskolor och har styrelser där ledamöterna har en bred förankring i det omgivande samhället. Av detta följer att personer från näringslivet och med politiska förtroendeuppdrag på nationell, regional eller lokal nivå utgör en naturlig rekryteringsbas för en del av lärosätenas styrelser. En röd tråd i regeringens högskolepolitik är att minska samhällets insyn och inflytande över högskolan. Vi socialdemokrater motsätter oss inte regelförenklingar eller stärkta befogenheter för högskolorna som stärker deras utvecklingspotential. Däremot vill vi varna för de långsiktiga konsekvenserna av ett ökat avstånd mellan akademin, staten och det omgivande samhället. Om högskolevärlden helt och fullt får råda sig själv avseende resursfördelning och organisation även i strategiskt viktiga frågor, och inte vill svara upp mot det moderna samhällets krav på insyn, ökad effektivitet och minskade klyftor mellan olika samhällssektorer, finns en risk att samhället drar sig undan även ekonomiskt. En sådan utveckling skulle drabba högskolans långsiktiga oberoende, såväl som högskolans status i samhället. Bland annat därför måste högskola och forskning vara en angelägenhet för alla, inte bara för dem som verkar direkt i verksamheterna.
mot · GX02Ub566 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vinst i friskolor. Det danska investmentbolaget köpte det svenska utbildningsföretaget som driver gymnasieskolor på 29 orter i . Det blir allt vanligare att investmentbolag köper friskolor. Även största investmentbolag, , är delägare i utbildningskoncernen , som har som mål att uppvisa en positiv marginal om . Ett annat utbildningsföretag, det börsnoterade , konstaterar i sitt informationsmaterial att de har skapat ett konjunkturokänsligt företag med lång och trygg orderstock, stabil lönsamhet och god fortsatt tillväxt. Huvudägare i är investmentbolaget vars affärer kännetecknas av att investera i bolag med god och stabil intjäning. Skolan ska inte vara del av marknadsekonomin. Den är ingen vara som ska säljas på en marknad. Skolan är en del av det vi valt att finansiera gemensamt för att ge alla våra unga en likvärdig chans till utveckling. När de resurser vi gemensamt avsatt för våra barns skola istället går till stora vinstuttag för enskilda aktieägare visar det att regelverket inte fungerar. Vår principiella uppfattning är att offentliga skattemedel avsedda för skolan också ska användas för bästa möjliga kvalitet för våra barn och unga. Vi vill därför utvärdera dagens tillämpning av skolpengsystemet och utreda möjligheten att genom förstärkta kvalitetskrav och skärpta etableringsvillkor säkerställa att de gemensamma resurserna verkligen används för att ge alla barn en bra skola.
mot · GX02Ub569 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att uppmärksamma studenternas ekonomiska situation. Trots att insatser har gjorts för att förbättra studenters ekonomi finns det fortfarande studenter som har svårigheter att klara sig ekonomiskt. Pengarna ska räcka till att köpa studielitteratur, betala hyran, mat och andra nödvändiga saker i form av räkningar. Det som är oroväckande är att många studenter i har svårt att klara av ekonomin. Trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskar är det fortfarande vanligare att barn till akademiker studerar vidare än att barn till arbetare gör det. Till saken hör att barn till föräldrar med stabil ekonomi i vissa fall kan få stöd när pengarna inte räcker till medan barn till föräldrar som till exempel är sjuka, arbetslösa eller lågavlönade inte har den möjligheten. En annan aspekt är möjligheten till det livslånga lärandet. Om människor ska våga ta steget mitt i livet att utbilda eller vidareutbilda sig, trots att de kanske har bostadslån och andra högre levnadsomkostnader som de tagit på sig när de förvärvsarbetat, är det inte rimligt att förvänta sig att de ska kunna gå ner till en inkomstnivå som ligger så långt under den nuvarande.