ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub444 · 2009-10-04 00:00:00 — Klassrumsfärdighet och best practice tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kartlägga andra länders sätt att utveckla klassrumsfärdigheter och ta till vara best practice-erfarenheter samt att ta fram ett förslag på hur svenska skolor kan bli bättre inom detta område. Framgångsrika skolsystem kännetecknas av stora satsningar på lärarnas klassrumsfärdigheter. Det är något förvånande att goda exempel inte sprids inom den svenska skolvärlden, så som de gör inom andra länder och även inom andra branscher i . behöver studera andra länders sätt att utveckla klassrumsfärdigheter och bli bättre på att ta tillvara best practice-erfarenheter. I en rapport från (How the best performing school systems come out on top, ) analyseras hur vissa skolsystem har lyft sig och fått bättre resultat i internationella kunskapsundersökningar. Man menar att enda sättet att förbättra resultatet i skolorna är att förbättra själva undervisningen goda resultat är bara möjliga om systemet stödjer och underlättar högkvalitativ undervisning. En starkt bidragande framgångsfaktor som beskrivs är ständigt pågående fortbildning och pedagogiska diskussion om best practice. Kompetensutvecklingen tas in i klassrummet och görs till rutin. I rapporten beskrivs olika sätt att ta till vara goda erfarenheter när det gäller klassrumsfärdigheter. I ett land måste alla lärare besöka och observera kollegor under åtminstone åtta lektioner per termin. I ett annat arbetar lärare i lag för att analysera och utveckla modellektioner. I ett tredje får lärare demonstrera de bäst utvecklade lektionerna för en grupp instruktörer, följt av diskussion och feedback. Det finns mycket att lära av framgångsrika skolsystems sätt att arbeta med klassrumsfärdigheter och best practice. bör därför få ett uppdrag att kartlägga andra länders sätt att utveckla klassrumsfärdigheter och ta tillvara best practice-erfarenheter. I uppdraget bör ingå att ta fram ett förslag för hur svenska skolor kan bli bättre inom detta område. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub445 · 2009-10-01 00:00:00 — Elevers rätt till kunskaper om hur de skyddar sin identitet på Internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge svenska skolelever rätt till kunskap om hur de skyddar sin identitet på Internet. Både nätbedragare och upphovsrättsorganisationer tar till allt värre metoder för att komma åt Internetanvändares privata information. växer skadan som privat information i fel händer kan orsaka när vi lever våra liv på nätet. Upphovsrättsorganisationerna utgör ett särskilt problem eftersom de i sina kontakter försöker ge sken av att vara rättsvårdande myndigheter med särskilda befogenheter. måste stärka lagskyddet för integritet och yttrandefrihet i Internetmiljön, men också ge medborgarna förutsättningar för att kunna hävda de rättigheter som nuvarande lagstiftning ger. För den enskilde är det svårt att veta vad som faktiskt gäller när privata upphovsrättsorganisationer skriver hotfulla brev eller gör hembesök. Det är i en rättighet att skydda sina personuppgifter och sin identitet på nätet, och tekniken för detta finns fritt tillgänglig. Tyvärr är det inte alla som känner till sina rättigheter eller hur de ska gå till väga för att tillvarata dem. Varje elev i den svenska skolan bör få lära sig vilka anonymiseringstekniker som finns, vilken säkerhet de olika teknikerna erbjuder och hur tjänsterna används på ett effektivt sätt. Elever bör också lära sig betydelsen av att skydda sin identitet om de exempelvis vill blogga anonymt eller tipsa journalister om missförhållanden utan att riskera repressalier. I den fysiska världen vet alla hur de skyddar det privata genom enkla åtgärder som att låsa dörren till bostaden. I den digitala världen är det mer komplicerat, men med rätt krypteringsverktyg kan var och en skydda känsliga uppgifter och kommunikationskanaler mot obehöriga. Att lära elever att använda sina grundläggande fri- och rättigheter på Internet borde vara lika självklart som att lära dem hur de använder sin rösträtt.
mot · GX02Ub446 · 2009-10-04 00:00:00 — Hem- och konsumentkunskap ger kunskap för livet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av hem- och konsumentkunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samband med det fortsatta kursplane- och timplanearbetet göra en justering av de praktiska och estetiska ämnena till förmån för hem- och konsumentkunskap. Regeringen har initierat och genomfört en mängd reformer inom svensk skola för att höja kunskapsnivån och därmed rusta kommande generationer inför framtida utmaningar och därmed också stärka vår internationella konkurrenskraft. Yrkeskunskaper och praktiska färdigheter uppvärderas, lärarnas status höjs och ökade krav ställs på eleverna att tillvarata sin tid i skolan på ett mer optimalt sätt. För att eleverna ska stå bättre rustade i livet är det också av betydelse att ha en tillräckligt god kunskap i hem- och konsumentkunskap. har konsumenterna mött stora förändringar inom detta område. Industrin har tagit över matlagningen, och för att klara stordrifter och långa transporter används allt mer konserveringsmedel, konsistensgivare, färgämnen och smakämnen i maten. Världen har också öppnat sig inom detta område, vilket inte minst syns i butikshyllorna. För att kunna avgöra kvaliteten på maten och därmed göra sina val behövs baskunskap i näringslära, livsmedelskunskap och matlagning. Varuinformationen ska ställas mot de egna behoven för god hälsa och ekonomi, men också hur klimatsmart varan är för miljön. Var fjärde tioåring är överviktig, diabetes 2 kryper allt längre ner i åldrarna och tandhälsan blir sämre. Vi ser också en ökning av cancersjukdomar som utvecklas på grund av fel mat, dvs. sådan mat som skadar både hälsan och miljön. Det kostar, förutom ett personligt lidande, samhället miljarder kronor för att söka reparera dessa skador. har anmälningar från kronofogden ökat . av medborgarna har inget eget sparande. Detta gör oss sårbara. Kunskap om skyldigheter och rättigheter, om avtal och lagstiftning, om budget och kassabok är viktiga verktyg som alla ungdomar behöver. Konsumentmakten ökar om marknaden får en stark motpart i välutbildade, kritiskt tänkande konsumenter. Jämställdhet och fler entreprenörer Hem- och konsumentkunskapens unika roll ger ett helhetsperspektiv och öppnar för ett viktigt jämställdhetsarbete. Jämställdhet i hemmet ökar jämställdheten i samhället, varför gemensam kunskap inom detta område är viktigt. Grundläggande kunskaper i vardagsekonomi är inte bara en förutsättning för att kunna leva ett tryggt liv, utan också ge den inspiration och kunskap som behövs för att skapa nya entreprenörer. Ämnet ökar kreativiteten, stimulerar alla sinnen och stärker egenvärdet. I HK tränar eleverna matematik, svenska, NO och SO. Lösningarna faller på plats genom att man arbetar praktiskt. Båda hjärnhalvorna stimuleras på samma gång och inlärningsprocessen blir effektiv. I samband med det fortsatta kursplane- och timplanearbetet är det av största vikt att en justering görs av de praktiska och estetiska ämnena till förmån för hem- och konsumentkunskap. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02Ub447 · 2009-10-02 00:00:00 — Lagstiftning om icke vinstdrivande företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att genom förstärkta kvalitetskrav och skärpta etableringsvillkor säkerställa att de gemensamma resurserna verkligen används för att ge alla barn en bra skola. I finns ett stort antal privata skolor som finansieras med offentliga medel. De största skolorna drivs som aktiebolag och deras sammanlagda vinster uppgår till mångmiljonbelopp. Det finns påtagliga risker för intressekonflikter mellan aktiemarknadens förväntningar och målet för skolan. Vinstintresset kan komma i konflikt med den pedagogiska utveckling som är själva utgångspunkten för att ge offentliga bidrag till de fristående skolorna. Skolan ska inte vara del av marknadsekonomin. Det är ingen vara som ska säljas på en marknad. Skolan är en del av det vi valt att finansiera gemensamt för att ge alla våra unga likvärdig chans till utveckling. När de resurser vi gemensamt avsatt för våra barns skola istället går till stora vinstuttag till enskilda aktieägare visar det att regelverket inte fungerar. Vår uppfattning är att offentliga skattemedel avsedda för skolan också ska användas för bästa möjliga kvalitet för våra barn och unga. Vi vill därför utvärdera dagens tillämpning av skolpengsystemet och utreda möjligheten att genom förstärkta kvalitetskrav och skärpta etableringsvillkor säkerställa att de gemensamma resurserna verkligen används för att ge alla barn en bra skola.
mot · GX02Ub448 · 2009-10-05 00:00:00 — Rätt att välja skola för barn med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten för barn med funktionsnedsättning och andra särskilda behov att välja skola bör ses över. Alla barn ska ha rätt till skolan på lika villkor. Den svenska skollagen slår också fast att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning och att man ska ta hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. Den svenska skollagen slår också fast att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning och att man ska ta hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. Skollagen lämnar dock en möjlighet för enskilda skolor att med hänvisning till betydande kostnader eller organisatoriska svårigheter neka barn med funktionsnedsättning tillträde. Då denna möjlighet finns får inte skolor några drivkrafter att göra sina skolor mer tillgängliga. I stället hänvisas elever med funktionsnedsättning till andra skolor som kanske ligger längre hemifrån eller där eleven inte vill gå av andra skäl. Även barn med andra särskilda behov borde ges möjlighet att välja skola. Den nya diskrimineringslagen som antogs slår fast att ingen får diskrimineras på grund av funktionshinder. Däremot anses inte bristande tillgänglighet i exempelvis en skola som en diskrimineringsgrund i lagens mening. Regeringen har dock aviserat att frågan ska utredas. Jag ser därför fram emot regeringens kommande utredning av tillgänglighet som diskrimineringsgrund. Jag förordar även att barn med funktionsnedsättning får tillgång till skolan på lika villkor med de konsekvenser detta skulle innebära för en förändring i skollagen.
mot · GX02Ub449 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad tilldelning av forskningsresurser som främjar kunskapen om framgångsrik familjerådgivning. Äktenskapet i anses av många ha genomgått en renässans. 70-talets radikalism har ersatts av bröllopsmagasin och vidunderliga bröllop med många gäster. Det innebär inte att skilsmässor är ett utrotat fenomen. Däremot har SCB konstaterat att skilsmässor, andelen föräldrar som skiljer sig, stått på samma nivå men börjat sjunka. Kanske är det nya generationers upplevelser av skilsmässor som verkar i preventivt syfte, man vill inte uppleva sina föräldrars trauma om det kan undvikas i den egna relationen. En rapport från brittiska (2008) fastslår att skilsmässor har efterverkningar som ekar genom barnåren in i vuxenlivet. är kommunerna i skyldiga att tillhandahålla familjerådgivning. Rådgivningen tillhandahålls vanligtvis av socionomer, präster, diakoner eller psykologer. Inga journaler förs och besökare kan vara anonyma. Vi vet inte så mycket om hur familjerådgivningen verkar för att motverka skilsmässor. på för folkhälsovetenskap i har emellertid i sin avhandling Parbehandling i ett folkhälsoperspektiv, där 300 par undersöktes, kunnat visa på förbättrade resultat i samband med familjeterapi. 2005, då undersökningen gjordes, var det den första i sitt slag. I uppföljande forskning som samma forskare genomfört i samarbete med Familjerådgivarna kunde även där påvisas goda resultat till följd av familjerådgivningen. För kommuner runt om i är det betryggande att de medel som satsats på familjerådgivning kan påvisas ge resultat. Det är naturligt att denna forskning även fortsättningsvis får ackompanjera familjerådgivningen för att påvisa resultat och definiera vilka metoder som är framgångsrika. Det vore därför angeläget att regeringen tar hänsyn till detta när statligt forskningsstöd och resurser fördelas.
mot · GX02Ub455 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en läkarutbildning vid . Det råder läkarbrist i . Det hotar patientsäkerheten, ekonomin och den framtida hälso- och sjukvårdens kvalitet. Orsakerna till läkarbristen går bland annat att finna i stora pensionsavgångar, men också kortsiktiga beslut i landstingen har påverkat. Alliansregeringen har sett problemet och utökat läkarutbildningen i landet genom att öka antalet platser vid de befintliga läkarutbildningarna, men det kommer inte att räcka. Prognoserna tyder på att efterfrågan på läkare kommer att vara mycket stor även . Det finns goda skäl att fortsätta bygga ut läkarutbildningen. Hälften av alla läkare i vårt land är gamla. Den demografiska utvecklingen gör att vi lever allt längre, vilket ställer allt högra krav på en fungerande hälso- och sjukvård. Problemet är inte att det är svårt att locka studenter till läkarutbildningen. Tvärtom har vi en situation där det går åtta till tio sökanden på varje utbildningsplats och där inte ens högsta möjliga gymnasiepoäng garanterar en utbildningsplats istället är det som avgör. På grund av bristen på inhemskt utbildade läkare har vi en mycket stor invandring av läkare till . Denna invandring har pågått och har kommit att bli en grundförutsättning för att vården ska fungera. I längden kan det inte vara rimligt att andra länder ska utbilda läkare för att möta läkarbristen i , allra minst när vi också vet att tusentals svenskar åker utomlands för att där få sin läkarutbildning. För att kunna möta den stora efterfrågan måste fler läkare utbildas. Till detta bör fogas vetskapen om de mycket stora regionala skillnader som finns vad gäller tillgång till läkare. I storstadsregionerna där läkarutbildning finns är också läkartätheten störst i är den till exempel dubbelt så hög som i . Dessa obalanser är i sig allvarliga och vi vet att dålig tillgång på läkare ofta innebär att man måste tillgripa dyra lösningar för att upprätthålla kvaliteten i hälso- och sjukvården. En ny läkarutbildning skulle med fördel kunna placeras vid . En läkarutbildning vid skulle, förutom att avhjälpa läkarbristen i län, även hjälpa och som också har mycket låg läkartäthet. har förberett sig väl för att kunna bli den sjunde läkarutbildningen i landet. Det är nu nödvändigt att inte bara öka antalet platser utan också utöka antal lärosäten som utbildar läkare. En ny läkarutbildning skulle också kunna bidra till en mer nytänkande läkarutbildning.
mot · GX02Ub456 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drogtester i skolan. Att droger förekommer i de svenska gymnasieskolorna är tyvärr en verklighet som är mycket oroande. Det har blivit vanligare att droger förekommer i skolorna och användandet kryper ner i åldrarna. Förstagångsanvändarna blir yngre och yngre. Tillgängligheten till droger har också ökat och det är relativt lätt för ungdomar att komma i kontakt med droger. Många ungdomar som vi möter vittnar ofta om att förekomsten av droger är vanligare och situationen allvarligare än vad många tycks tro. Men oavsett omfattning så är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från oss inom politiken. Droger för också med sig andra problem och vi riskerar att få en skolmiljö som är våldsam samt en skola som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Jag anser att åtgärder måste vidtas för att komma tillrätta med drogproblematiken, motverka drogbruket på landets skolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktitvt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev/student, målsman och skolan, ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett liv bland droger och beroende. Skolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne ska antas till utbildningen vid skolan, ska underteckna detta kontrakt.
mot · GX02Ub457 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga skollagen för att värna den avgiftsfria undervisningen. Den svenska ska vara avgiftsfri. Alla elever har rätt till en likvärdig utbildning, och tillgången till utbildning i får aldrig vara beroende av elevens ekonomiska förutsättningar. I skollagens portalparagraf stadgas att alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ska ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet. Lagen ger i utrymme för enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Dessutom får eleverna i gymnasieskolan hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. har i sin tillsyn vid ett flertal tillfällen uttalat att utflykter och skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen måste vara avgiftsfria. Skolorna hävdar dock ofta att aktiviteter som är förenade med kostnader är frivilliga och att man då ordnar alternativ verksamhet för de elever som inte vill delta. Detta är inte förenligt med värdegrunden och principen om lika tillgång till utbildning. Elever ska inte behöva avstå från gemensamma aktiviteter på grund av att aktiviteterna är förenade med kostnader. Eftersom huvudmännen för skolverksamheten tolkar skollagen olika bör skollagen förtydligas, så att alla elever utan kostnad ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan.
mot · GX02Ub458 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen utvärderar och analyserar behovet av att återinföra retorik på schemat. I skolpolitiken betonas ofta behovet av att kunna läsa och skriva. Det är viktigt. Men en lika viktig baskunskap är att kunna tala. Att kunna göra sig förstådd i tal på ett enkelt och tydligt sätt blir en allt viktigare färdighet i ett kunskaps- och tjänstedrivet samhälle. Lika viktigt är det för att kunna förstå vad olika personer i maktpositioner egentligen säger. I försvann retoriken 1842 i samband med folkskolereformen, där alla skulle lära sig att läsa, skriva och räkna. I har man ämnet Speech på schemat ett. Det förekommer även i andra länder. är dessutom förmågan att uttrycka sig i tal, precis som i skrift, ofta klassbunden. Det måste brytas. Läs- och skrivsatsningar måste stärkas med tydliga inslag av träning och kunskapsförmedling i tal. I förlängningen av det menar jag att retorik ska återinföras på skolschemat.
mot · GX02Ub459 · 2009-10-05 00:00:00 — Matkvalitet en del av välfärdens kärna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över möjligheterna till en handlingsplan vars syfte är att kvalitetssäkra maten inom förskola, skola och äldreomsorg. Alla ska ha rätt till bra och näringsriktig mat för det är en central del av vårt liv. Mat är nämligen en del av människors välfärd. Det finns också starka samband mellan bra mat och god hälsa. Det har gjorts otaliga undersökningar som visar att rätt mat också påverkar hjärnans prestationsförmåga. Rätt kost kan ge en ökad koncentrationsförmåga, bättre koordination, högre motivation, stärkt minne, snabbare reaktioner och ökad stresstålighet. Näringsriktig mat måste därför vara en viktig del i barns och ungdomars mat i förskola och skola. Trots att det redan finns en del forskning kring sambandet mellan prestation och mat finns det behov av att stärka vår kunskap ytterligare på området. Skolorna ska ge alla elever god insikt i matens betydelse, både från näringssynpunkt och som en del i en social samvaro. Ett viktigt verktyg är att stärka och utveckla hemkunskapen. Men hemkunskapsundervisningen är ofta eftersatt. Jag vill se ett hemkunskapslyft som på ett bättre sätt ger barnen inblick i god kostlära. Undervisningen skulle dessutom kunna fokusera mer på vikten att äta klimatsmart, näringsrikt och rättvisemärkt. Även äldre har rätt till bra mat av bästa möjliga kvalitet. Det är en fråga om anständighet. Men också för äldre finns tydliga samband mellan mat och hälsa. Den enskilt viktigaste åtgärden för att höja kvaliteten på maten inom äldreomsorgen är att satsa på personalen. Men det finns all anledning att inom äldrepolitik fundera på konkreta nationella strategier för att säkra matkvaliteten. Det finns behov av mer forskning kring mat och just hälsa och mat. Bra kost och näringsriktig mat är inte en självklar del i allas liv. Flera undersökningar visar att det finns starka samband mellan exempelvis barns uppväxtvillkor, bakgrund och föräldrars inkomst och möjligheten att äta rätt. Också bland äldre finns tydliga samband. Bra kost och näringsriktig mat ska vara en självklar rättighet, oavsett boendemiljö, familjeförhållanden och det liv man levt. I det är välfärdssektorn enormt viktig. Därför bör kommuner som metodiskt vill arbeta för bättre mat i förskolor, skolor och omsorg och som vill gå före med att förbättra matkvaliteten i välfärdssektorn få ett större nationellt stöd. Regeringen har presenterat en strategi som den valt att kalla Matlandet som ett sätt att stärka besöksnäringen. Det är välkommet men otillräckligt. Fler än de som besöker ska ha rätt till näringsriktig och god mat. Jag vill att regeringen tar fram en nationell handlingsplan vars syfte är att kvalitetssäkra maten inom förskola, skola och äldreomsorg. En sådan plan ska lägga förslag på hur man sysytematiskt arbetar med alla de områden jag berört i motionen såsom forskning, hemkunskapslyft, utbildning av personal och stöd till kommuner. Mat är en viktig del i våra liv och ska därför vara en självklar del av välfärdens kärna.