mot · GX02Fi262 · 2009-10-06 00:00:00 — Ett modernt grönt efter krisen de grönas budgetmotion Världen och befinner sig i en djup konjunktursvacka och en global klimat- och miljökris. Moderna idéer, mod och initiativkraft behövs för att bygga en mer hållbar värld för framtiden. de gröna visar i årets budgetmotion vägen för hur vi går från ord till handling. Vi pekar på behovet av, och möjligheterna med, en grön omställning, hur vi kan förstärka trygghetssystemen, öka kvaliteten i välfärden och skapa nya jobb. Kort sagt, hur vi tar ur krisen. Konjunkturbilden och det ekonomiska läget har jämfört med ljusnat något. Fallet i produktionen, som pågått , har avtagit och förväntas nå sin botten . Situationen på den svenska arbetsmarknaden är dock fortsatt mycket negativ. Företagen har ännu inte hunnit anpassa sig till det stora produktionsbortfallet och antalet jobb kommer därför fortsätta att minska. Sysselsättningen har redan minskat med cirka 100000 personer och fortsätter att falla med ytterligare 200000 personer . Antalet sysselsatta i offentlig sektor, som redan minskat med 20000, fortsätter att minska med 10000-tals personer. Den öppna arbetslösheten förväntas bli av arbetskraften , vilket motsvarar ungefär 560000 personer. Regeringen räknar med att 75000 personer av dem som blir arbetslösa kommer att slås ut permanent från arbetskraften. menar att regeringen misslyckats med att dämpa konjunkturnedgången. Självklart kan regeringen inte lastas för finanskrisen och den internationella konjunkturnedgången. Men den irrationella ekonomiska politik som regeringen fört har skadat svensk ekonomi och gjort att fallet i sysselsättningen blivit onödigt hårt. Regeringens politik, som inneburit att de kraftfullt argumenterat mot en mer expansiv finanspolitik som man beskyllt oppositionen för ansvarslöshet, har sänt tydliga signaler ut i det svenska samhället. Finansministern och statsministerns uppmaningar om att spara sig ur krisen har uppfattats av såväl hushåll och myndigheter som kommunsektorn och medfört att fallet i produktion och sysselsättning blivit onödigt stort. Att man nu i elfte timmen kovänder och lägger en expansiv budget minskar bara skadeverkningarna marginellt och innebär att man uppnår mindre effekt till en högre kostnad. väntar en lång och besvärlig väg tillbaka. Arbetslösheten måste bekämpas och underskotten i de offentliga finanserna minskas. står liksom resten av världen inför enorma klimat- och miljöutmaningar. Vägen tillbaka till en positiv ekonomisk utveckling måste följa en annorlunda bana med lägre utsläpp och mindre utarmning av våra gemensamma resurser. menar att regeringen agerar oansvarigt när de inte utnyttjar finanspolitiken till att aktivt ställa om det svenska samhället i hållbar riktning. För att möta de stora utmaningar som och hela världen står inför föreslår till skillnad från regeringen omfattande investeringar i jobb, utbildning, välfärd, klimat och miljö. avvisar vi med kraft ofinansierade skattesänkningar som långsiktigt undergräver de offentliga finanserna. politik innebär ett stor mått av ansvar för den ekonomiska politiken och de offentliga finanserna. Ordning och reda i den offentliga ekonomin är en förutsättning för en aktiv krispolitik i en konjunkturnedgång som den vi just nu befinner oss i. I budgetmotion presenterar vi en politik som ger förutsättningar för att ta sig ur krisen, men som gör landet mer modernt och grönt. Vi väljer, till skillnad från regeringen, att satsa på det som kan växa och utvecklas. Investeringar i klimatsmart infrastruktur minskar klimatutsläppen som framkomligheten och bekvämligheten ökar. energieffektiviseringsprogram gör att energianvändningen minskar, som energikostnaderna för den offentliga sektorn, företagen och hushållen sjunker. Satsningar på forskning och utveckling av ny teknik skapar både nya jobb och nya affärsmöjligheter. Vi vill göra investeringar i en grön omställning1 som stärker långsiktigt och skapar förutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling. I budget föreslår vi en politik för mänskligare trygghetssystem som gör att färre människor utförsäkras. Den ekonomiska krisen visar med tydlighet effekterna av regeringens förändringar av socialförsäkringssystemen. Allt fler människor hamnar nu utanför trygghetssystemen som kostnaderna för socialbidrag skjuter i höjden. Konjunkturfallet gör att många företag och jobb slås ut. En politik för entreprenörskap och nya företag har sällan varit mer nödvändig . Vi föreslår bland annat kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter för de små företagen och större möjligheter för människor att starta företag och utveckla nya idéer. För är det viktigt att den ekonomiska krisen inte ska drabba barn och unga. Vi menar att kvalitet i välfärden måste förbättras. Kommunerna måste ges rimliga planeringsförutsättningar och konjunkturstödet till kommunerna förlängas. budgetförslag innebär att mer tillförs kommunsektorn . Bland annat föreslår vi satsningar på kvalitet i skola och utbildning, bättre folkhälsa, kultur och sjukvård. Arbete med jämställdhet, mångfald, antidiskriminering och lika rätt är prioriterade för . Vi föreslår satsningar inom alla dessa områden som sammantaget leder till ett mer rättvist samhälle där alla människor har frihet att utvecklas och växa. Den ekonomiska nedgången är global och drabbar många fattiga länder hårt. budgetförslag innebär större satsningar på bistånd och fattigdomsbekämpning, en mer öppen migrationspolitik och större satsningar på klimatåtgärder internationellt jämfört med regeringen. Sammantaget menar vi att vårt budgetförslag möter krisen på ett effektivare sätt som vi slår in på en mer hållbar väg mot ekonomisk utveckling både i och globalt. 5.3Arbetsmarknaden försvagas och utanförskapet ökar15 6En ansvarsfull ekonomisk politik17 6.1Grön omställning en effektivare väg ut ur krisen17 6.3Ge kommunerna rimliga villkor för sin planering20 6.4En skattesänkning för mycket23 6.6Ansvar för dem som drabbas av krisen27 7.1Överskottsmålet 2010 och framåt28 7.2Regeringen föreslår sänkta utgiftstak29 7.3Miljöpartiets bedömning av de offentliga finanserna29 7.4Varje krona måste användas effektivt30 8Efter krisen vägar mot en mer hållbar ekonomisk utveckling30 9Gemensamt rödgrönt förslag: Effektivisera i statliga myndigheter31 9.1.1Slå samman myndigheter för en effektivare myndighetsstruktur32 9.1.3Öka samordningen mellan myndigheter35 9.1.4Benchmarking av statliga myndigheters verksamhet36 9.1.5Ansvarsfull hantering av anslagsbehållning36 10Klimat, miljö, transporter och energi37 10.1Storsatsning på spår istället för nya motorvägar38 10.1.1Klimat- och konjunktursatsning med snabba resultat39 10.2Energieffektivisering av bostäder och lokaler39 10.2.1Gemensamt rödgrönt förslag: Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder40 10.2.2Gemensamt rödgrönt förslag: Modernisera 10.4.1Gemensamt rödgrönt förslag: Miljöfordonspaket44 10.6Internationell klimat- och miljöpolitik47 11Mänskligare trygghetssystem och minskade klyftor48 11.1Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring49 11.1.1Höjd ersättningsnivå under tillfällig arbetslöshet49 11.1.3Höjt tak i försäkringen50 11.2Sjukförsäkringen ska gälla alla som är sjuka50 11.2.1Satsa på livsinriktad rehabilitering50 11.3Ökade klyftor och otrygghet går hand i hand51 11.3.1Fördelningseffekter mellan män och kvinnor52 12Entreprenörskap och nya företag53 12.1.1Generell nedsättning av socialavgifterna54 12.1.2Nedsatta arbetsgivaravgifter för soloföretagare som anställer54 12.1.3Sänkt arbetsgivaravgift för små forskningsintensiva företag54 12.3Gemensamt rödgrönt förslag: Stärkt tillgång på riskkapital55 12.4Gemensamt rödgrönt förslag: Program för investering i besöksnäringen56 13Gemensamt rödgrönt förslag: Ge unga en chans57 13.1Fempunktsprogram för jobb, utbildning och praktik till unga59 Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik och krav på utbildning arbetslöshet61 Fler platser i KY och högskola och bättre kvalitet62 Snabbare övergång från studier till arbete62 14.1Höj kvaliteten och bygg ut högskolan64 14.1.1Mer undervisning inom de ämnesområden som har minst64 14.1.2Studenternas övergång mellan studier och arbete64 14.2.1Kvalitetspott för pedagogisk utveckling66 14.2.2Förbättra förutsättningarna i Lärarlyftet66 14.2.3Försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmål67 14.2.4Utvidgad rätt till modersmål67 14.3Bättre möjligheter till kompetensutveckling genom utbildningsvikariat67 14.5Hälso- och sjukvård och folkhälsa68 14.5.3Gratis tandvård upp till 25 år69 14.5.4Förändrad konstruktion av personliga ombud69 14.7Lika rätt och jämställdhet70 15En mer hållbar värld73 15.1Låt inte de fattigaste drabbas av krisen73 16.3.5Skattereduktion för hushållsnära tjänster79 16.4.1Generell nedsättning av socialavgifterna80 16.4.2Nedsatta arbetsgivaravgifter för forskningsintensiva företag80 16.5.1Gemensamt rödgrönt förslag: En ny rättvis fastighetsskatt80 16.6Bättre styrning genom klimat-, energi- och miljöskatter82 16.6.4Höjd effektskatt på kärnkraft samt höjd fastighetsskatt för vattenkraftsanläggningar84 16.6.5Skatt på fluorerade växthusgaser84 16.7Vissa omläggningar av miljö-, klimat- och energiskatter84 16.7.2Reformerad förmånsbeskattning av bilar samt höjd drivmedelsförmån85 16.8Omläggningar av miljöskatter i budgetpropositionen88 16.9.2Rödgrönt ROT-förslag och skol-ROT-förslag92 16.9.3Behov av översyn av skatterna92 16.9.4Gemensamt rödgrönt förslag: Bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet92 17.2Förslag till anslagsfördelning på utgiftsområden96 17.2.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse96 17.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningen97 17.2.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution98 17.2.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan98 17.2.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap99 17.2.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd100 17.2.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg101 17.2.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp102 17.2.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom103 17.2.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn103 17.2.13Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet104 17.2.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv105 17.3.1Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning107 17.3.2Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid107 17.3.3Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik108 17.3.4Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård109 17.3.7Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar113 17.3.9Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner114 18Utgiftstak och finansiellt sparande i budgetförslag115 beslutar om de riktlinjer för den ekonomiska politik och budgetpolitik som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , och . godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen. godkänner beräkningarna av anslagsbehållningar i enlighet med vad som anförs i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att effektivisera statliga myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett ROT-avdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett ROT-avdrag för skollokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett program för jobb, utbildning och praktik till unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett program mot skattefusk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett program för besöksnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om en förändrad fastighetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om inrättande av en ny riskkapitalfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på klimat-, miljö- och energiområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på förändringar av trygghetssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på förbättringar av kvaliteten i välfärden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag i linje med vad som anförs i avsnittet Skatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett program för att uppmuntra omställningen till fler miljöfordon. Den djupa konjunktursvacka som världen kastats ned i har drabbat hårt. Även om fallet i produktionen, som pågått , har avtagit och förväntas nå sin botten är läget fortsatt allvarligt. Hushållens sparande, som steg dramatiskt , är fortsatt mycket högt och den privata efterfrågan är fortsatt låg. Även investeringarna är fortsatt låga på grund av det låga resursutnyttjandet i ekonomin. Regeringen skriver nu upp tillväxtprognoserna något. I stor utsträckning beror det på att den globala konjunkturutvecklingen förväntas bli bättre än vad man trott. Framför allt är det som genom sin väldigt kraftiga ekonomiska stimulanspolitik drar världsekonomin framåt. Även andra länders ekonomiska politik, liksom den globalt sett mycket expansiva penningpolitiken, driver den ekonomiska utvecklingen. Även om tillväxtprognoserna skrivs upp är läget på den svenska arbetsmarknaden fortsatt mycket negativ. Företagen har ännu inte hunnit anpassa sig till det stora produktionsbortfallet och antalet jobb kommer därför att fortsätta minska. Sysselsättningen, som redan minskat med cirka 100000 personer, fortsätter att falla med ytterligare 200000 personer enligt regeringens prognos. Av 300000 färre sysselsatta minskar den offentliga sektorn med cirka 60000 och den privata sektorn med 240000. Störst är nedgången inom industrin där antalet sysselsatta förväntas minska . Den öppna arbetslösheten förväntas bli av arbetskraften , vilket motsvarar ungefär 560000 personer. Av dessa kommer cirka 250000 att befinna sig i olika arbetsmarknadspolitiska program. Arbetskraftsdeltagandet minskar något till följd av den sämre konjunkturen enligt regeringens bedömning och man räknar med att 75000 personer av de som blir arbetslösa kommer att slås ut permanent från arbetskraften. Bedömningarna av konjunkturutvecklingen är i detta läge givetvis mycket osäkra. Både effekterna av finanskrisen och utvecklingen av den globala efterfrågan är mycket osäkra. Den ekonomiska kris som världen går igenom lämnar inte oberört. 100 000 jobb har redan försvunnit och företagskonkurserna har ökat kraftigt. Även innebär stora påfrestningar för svensk ekonomi och arbetsmarknad. Regeringens politik hitintills har varit otillräcklig för att möta den ekonomiska krisen på ett ansvarsfullt sätt. Regeringen reagerade för sent och avvisade väldigt länge att det överhuvudtaget var kris och att det behövdes några politiska insatser för att dämpa konjunkturnedgången. När man nu väljer att göra åtgärder använder man sig av ineffektiva metoder som riskerar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Regeringen är döv för den omfattande internationella diskussionen om att använda den expansiva finanspolitiken till att göra klimat- och miljöinvesteringar. Man hanterar kommunsektorn på ett ansvarslöst sätt som gör att personal sägs upp i onödan. Regeringen gör i och med den ekonomiska budgetpropositionen en helomvändning i sin finanspolitiska bedömning. Regeringen, som tidigare kraftigt tillbakavisat behovet av en mer expansiv ekonomisk politik för att upprätthålla efterfrågan i ekonomin, vänder nu och presenterar ofinansierade reformer för 2010. Av dessa ligger på utgiftssidan och på inkomstsidan. De största förändringarna är fjärde steget i jobbskatteavdraget ( ), sänkt skatt för pensionärer genom höjt grundavdrag ( ), tillfälligt höjda statsbidrag (10 miljarder konor), höjda anslag till rättsväsendet (ca ), ökade anslag till arbetsmarknadspolitiken och utbildning (ca ), tidigareläggning av infrastrukturåtgärder (). Större delen av de finanspolitiska reformer regeringen föreslår är att betrakta som permanenta utgiftsökningar och permanenta skattesänkningar, vilket går stick i stäv med vad som brukar betraktas som kriterier för en effektiv finanspolitik. Kriterier för en effektiv finanspolitik: Finanspolitiska stimulanser kan konstrueras på olika sätt. Grundläggande är dock att det inte långsiktigt påverkar de offentliga finanserna negativt. Finanspolitiska stimulanser bör därför utformas på något av dessa tre olika sätt: Som tillfälliga utgiftsökningar eller skattesänkningar. Ett exempel på en sådan åtgärd är det ROT-avdrag som , och föreslår i budgeten . Finanspolitiska stimulanser kan utformas som permanenta utgiftsökningar där finansieringen av utgiftsökningen senareläggs till en tidpunkt då konjunkturen är starkare. Eftersom reformen är finansierad påverkas inte det långsiktiga sparandet. Genom tidigareläggning av investeringar. Åtgärden flyttar då endast utgiften . Till exempel kan infrastrukturinvesteringar med fördel tidigareläggas i en lågkonjunktur då kostnaderna för investeringen är lägre. Även om välkomnar regeringens kovändning i finanspolitiken är vi bekymrade över det lättsinne med vilket regeringen gör sina ekonomiska avvägningar. Trots att konjunkturbilden var betydligt mer negativ, och behovet av ekonomiska stimulanser därför var betydligt större, kallade regeringen då oppositionens förslag för huvudlösa och oansvariga. När nu konjunkturbilden förbättrats så lägger man själv en expansiv valbudget och kallar det för att ta ansvar. som förflutit har myndigheter och kommuner varit förhindrade att förbereda åtgärder eftersom regeringens besked varit att inget bör göras. En liten kronologi över regeringens finanspolitik sedan krisen inleddes: : Oppositionen väcker frågan om ytterligare stimulanser . föreslår ytterligare stimulanser om av BNP. Detta avvisas av regeringspartierna. : Regeringen föreslår stimulanser om ytterligare av BNP. : Alliansen skriver på att de inte har någon sedelpress i källaren och att de därför inte kan utlova några fler reformer för 2010.2 : menar i budgetdebatten att oppositionens politik leder till skenande underskott och behov av budgetsanering.3 Mars: avvisar kraftigt () rekommendationer om behov av ytterligare stimulanser 2010 på . De vill få oss att tro på den självfinansierande utgiftsökningen. Det finns ingen som har en sådan trollmedicin. däremot är det kassaskåpssäkert att det följs av skattehöjningar och nedskärningar och att man tappar greppet om statsfinanserna.4 April: argumenterar för en kraftfullare finanspolitik 2010 för att mildra effekterna av finanskrisen. avvisar att kommunerna behöver mer pengar.5 Juni: KI fortsätter att rekommendera ytterligare expansiv finanspolitik . : Regeringen presenterar ofinansierade utgiftsökningar och skattesänkningar för och argumenterar för behovet av att bedriva en aktiv konjunkturpolitik. Allvarligast hitintills i regeringens hantering av den ekonomiska krisen är hur de behandlat kommunsektorn. Regeringen var, , väldigt tydliga med att det inte skulle komma några extra pengar till kommunerna trots att alla ekonomiska prognoser pekade mot stora sparbehov och därmed personalnedskärningar.6 Tecknen har också varit tydliga om vad som händer. Alltsedan september har varslen i kommunsektorn varit högre än motsvarande månad året innan (diagram 5.1 nedan). ökade varslen dramatiskt. januariaugusti 2009 har cirka 7000 personer varslats i kommunerna och landstingen, vilket kan jämföras med 1412 personer 2008. Störst varsel hitintills i kommunerna skedde som regeringen envist höll fast vid att inga mer pengar skulle komma till kommunerna och landstingen. Källa: Arbetsförmedlingen, varselstatistik. Varselstatistiken visar inte hela bilden. Många jobb har försvunnit genom att nyrekryteringar inte genomförts och genom att vikariat och visstidsanställningar inte förlängts. Totalt har antalet anställda i offentlig sektor minskat med 35000 personer mellan och (diagram 5.2 nedan). Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningen. Regeringens egna prognoser pekar nu på att totalt 600007 jobb kommer att försvinna i offentlig sektor trots att regeringen skjuter till pengar. menar att det är väldigt olyckligt att nu barnen och de unga kommer att drabbas av den ekonomiska krisen genom sämre skola och omsorg. Erfarenheterna från 90-talskrisen då många jobb i offentlig sektor försvann är olycksbådande. Hade regeringen tidigt signalerat att man avsåg att skjuta till pengar till kommuner och landsting hade förmodligen en betydligt större del av de sysselsatta kunnat behållas. Nettokostnaden i form av höjda statsbidrag för att rädda ett kommunalt jobb är . Hade man tidigt gått ut med en större permanent höjning av statsbidragen hade många jobb kunnat räddas. Att nu få kommunerna att återanställa är betydligt svårare med osäkra ekonomiska framtidsutsikter än att från början få dem att inte säga upp. Minskningen av jobben i offentlig sektor får också effekter på konjunkturen. När människor riskerar att förlora jobbet börjar de spara mer och när de väl förlorar jobbet minskar deras inkomster. Båda dessa effekter medför minskad konsumtion och därmed sämre konjunkturutveckling och fler förlorade jobb. 5.3Arbetsmarknaden försvagas och utanförskapet ökar Avgörande för den ekonomiska utvecklingen är hur arbetsmarknaden utvecklas framöver. Jobben har också varit regeringens allra viktigaste fråga . Hela syftet med regeringens ekonomiska politik har varit att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Oavsett hur man mäter kommer dock regeringens så kallade utanförskap inte att minska enligt de prognoser som föreligger. I valrörelsen användes begreppet bred arbetslöshet, framför allt av , för att beskriva hur de såg på arbetsmarknaden och vilka som var utanför. I detta begrepp räknades alla som inte hade arbete in i arbetslöshetssiffrorna. De enda som inte räknades som arbetslösa med detta mått vara studerande som inte sökte arbete. Enligt gällande prognoser stiger den breda arbetslösheten med nästan 300000 personer (se tabell 5.1 nedan). Tabell 5.1 Bred arbetslöshet Studerande som inte söker arb. Bred arbetslöshet, andel har man sedan släppt begreppet bred arbetslöshet och istället fokuserat på utanförskap mätt som antalet helårsekvivalenter8 försörjda av sociala ersättningar. Mätt på regeringens nya sätt ökar antalet helårsekvivalenter försörjda med sociala ersättningar kraftigt under mandatperiodens slut. presenterar i Konjunkturläget en prognos över utvecklingen . Enligt deras prognos ökar antalet helårsekvivalenter med 200000 (tabell 5.2 nedan). Störst är ökningen av arbetsmarknadsersättning, även ekonomiskt bistånd ökar medan de som försörjs genom sjukförsäkringen fortsätter att minska (både sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning). Tusentals helårsekvivalenter försörjda av sociala ersättningar Källa: Konjunkturläget . Ett mer vedertaget sätt att mäta hur många som jobbar är att mäta sysselsättningsgraden. Sysselsättningsgraden är andelen sysselsatta (andel som har jobb) av befolkningen i en viss ålderskategori.