ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N388 · 2009-10-05 00:00:00 — En massiv utbyggnad av kollektivtrafik och spårbunden trafik är det som den klimatanpassade samhällsmodellen mest av allt behöver. På landsbygden är dessa behov extra eftersatta. Små kommuner ska inte behöva sälja ut lönsamma stråk inom kollektivtrafiken. Det finns också goda möjligheter att förbättra förutsättningarna för samåkning, inte minst på landsbygden. Den så kallade Kuxatrafiken i är i sammanhanget särskilt intressant att ta del av. Man har där lyckats med en helt gratis tidtabellsorganiserad busstrafik med goda förbindelser som kombinerat de samhällsfinansierade transporter som redan fanns i området: linjetrafik, skolskjutsar, kompletteringstrafik, färdtjänst och till viss del sjuktransporter. Basen i systemet utgörs främst av skolskjutstrafik. Resandet ökade från 60 000 till 220 000 . All trafik har anpassats så att man kan resa med buss och byta till tåg för att arbetspendla till den större staden . Vidare vill se den statliga trafikupphandlingen genom Rikstrafiken mer klimatinriktad. Vi föreslår i vår budgetmotion kraftiga förstärkningar i statsbudgeten för investeringar i järnvägstrafik. Den beslutade avregleringen av tågtrafiken kan komma att medföra att det blir helt olönsamt att köra tåg på vissa sträckor, som kan vara ytterst vitala för boende och företag något som en ny regering skyndsamt måste återställa. Även höghastighetståg har en plats både för landsbygdsutveckling med långpendling inom regionförstoringstanken och för att få ner växthusgasutsläppen. När den långväga persontrafiken förs över på snabbtågen finns det mer plats för godstrafik och regional persontrafik på de befintliga spåren. Sådana här stora infrastrukturella investeringar kräver rejäla avsättningar i statens budget. Lika viktigt från framkomlighetssynpunkt och för folkhälsa är att bygga cykelbanor mellan större orter, så att folk kan cykla till jobb och service i större utsträckning . Det gäller inte minst på den tätortsnära landsbygden. IT-infrastruktur saknas för 145000 personer och på 39000 arbetsställen i vårt land. Detta är en bedömning som kommunerna gjort av de kommersiella aktörernas bristande intresse av att bygga ut bredband till medborgare och företag i hela landet. PTS preciserade att av befolkningen inte har bra bredbandssystem och inte, eller , kan tänkas få det. Siffran kan i verkligheten vara betydligt större, vilket gör frågan om en snabbare utbyggnad av IT-infrastrukturen till ett av samhällets viktigaste insatsområden de allra närmaste åren. De regionala IT-klyftorna får inte öka utan bör utjämnas för att inte ge stora delar av landsbygdsregionerna ett betydande konkurrenshandikapp. Det är enligt Småkom nödvändigt med ett fortsatt statligt finansiellt stöd för att ge hela befolkningen och samtliga företag tillgång till modern kommunikationsteknik via en väl utbyggd och uppgraderingsbar IT-infrastruktur. Det finns få erfarenheter som talar för att de kommersiella operatörerna inom IT-sektorn kommer att erbjuda eftersatta landsbygdsdistrikt en fullgod bredbandslösning via egna investeringsåtaganden.
mot · GX02N389 · 2009-10-05 00:00:00 — Därutöver föreslår vi att Arbetsförmedlingen i högre grad ska upphandla tjänster av den sociala ekonomins organisationer i enlighet med förslaget i SOU 2007:2. 7.2Öka tryggheten för företagare Regeringen har lagt fram förslag för att öka tryggheten för företagare, vilket vi välkomnar. Förslagen är hämtade från utredningen för företagare (2008:89), som med bakgrund i stor parlamentarisk enighet la fram förslagen. är det stor risk att en anställd i ett socialt företag inte kan få a-kassa vid arbetslöshet om hon eller han sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma. Det är ett stort bekymmer och hindrar människor från att ta ansvar. Tyvärr glömde regeringen förslaget från utredningen om att alla anställda i sociala företag ska räknas som just anställda i förhållande till lagen om arbetslöshetsförsäkringen oavsett om man sitter i styrelsen eller tecknar föreningens firma. Vi menar att en anställd i ett socialt företag ska kunna få a-kassa vid arbetslöshet även om denne sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma. 8Få fotfäste på arbetsmarknaden Avslutningsvis: Med ovanstående synsätt skulle många fler människor med arbetshinder kunna arbeta med lön i sociala företag istället för att ha lösningar inom socialförsäkringen och vara ett kommunalt ansvar. Som utredningen socialbidrag till arbete (SOU 2007:2) skriver: Möjligheterna att anlita sociala arbetskooperativ skulle öka väsentligt om regelverket vore enklare och i högre grad utgick från en persons faktiska arbetsförmåga. I samma utredning, under rubriken mellan stat och kommun behöver klargöras, skriver man: Vi anser också det är angeläget att i högre grad involvera sociala företag när det handlar om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Dessa företag har ett innehåll och en grundidé som i högre grad bör tas tillvara för att människor som har en nedsatt arbetsförmåga ska kunna inkluderas i arbetslivet och få fotfäste på arbetsmarknaden. Vi har under utredningens gång inspirerats av den kraft som finns hos många arbetskooperativ och som ibland beskrivs med det engelska ordet empowerment att människor ges möjligheter att återta makten över sitt eget liv och känna sig stolta över det man åstadkommer. Det är kanske den viktigaste förutsättningen för att man ska kunna gå från bidrag till arbete.
mot · GX02N395 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktiga och överskådliga spelregler i energipolitiken. En god och säker tillgång till billig energi är en förutsättning för den svenska industrins konkurrenskraft och därmed också för vår fortsatta tillväxt. Flertalet prognoser om elförsörjning pekar mot att ny elproduktionskapacitet kommer att behövas i . Men har den tunga industrin i våra huvudsakliga konkurrentländer ett lägre elpris än de svenska. Detta försämrar vår konkurrenskraft långsiktigt. Vårt välstånd och vår tillväxt bygger till stor del på att vi utnyttjar teknikens framsteg. Men för att detta ska göras möjligt behövs stora investeringar i konkurrenskraftig elproduktion, som kärnkraft och vattenkraft, vid sidan av komplement som vindkraft. En mer avancerad industri med högt förädlingsvärde innebär mycket el. Den svenska energipolitiken måste därför ta hänsyn till tillgången till billig energi för fortsatt industriell utveckling och tillväxt. Men dagens energipolitik i missgynnar tillväxten i vårt land, genom att de politiska styrmedlen hindrar långsiktighet och nytänkande. Investeringar i ny elproduktionskapacitet är i allmänhet kapitalkrävande, som beslutens ledtider är långa. Regelverk och marknadssignaler måste skapa ett klimat som inbjuder till att ersättnings- och nyinvesteringar uppstår. Konkurrenstryck och villkor för skatter och tillståndsgivning påverkar företagens möjligheter och kostnader, och blir avgörande för beslut om de ska investera eller inte investera. Utan långa stabila spelregler vågar aktörer inte investera eller reinvestera i vattenkraften, som är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla krav på förnybarhet. Vår relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd kräver transporter, vilka vägts upp av historiskt låga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel att ta till vara måste staten ge tydligare signaler i energipolitiken. Risken finns annars att den tunga industrin, med dess hundratusentals direkta och indirekta arbetstillfällen, börjar lämna landet. Flera av de industriella nyinvesteringar som var självklara att göra i riskerar nu att hamna utomlands. Därmed riskeras också arbetstillfällen i hela , vilket inte bara är en tragedi för de drabbade utan också är ett hot mot den svenska välfärden. Politiskt stabila och långsiktiga beslut är viktiga för att återskapa framtidstron hos industrin. Därför är det viktigt att nu att åstadkomma långsiktighet och stabila villkor. Det är företagens uppgift att investera för att möta framtidens expansionsmöjligheter men det är politikernas uppgift att se till att företagen vågar fatta investeringsbesluten. Regeringen bör omvärdera energi- och skattepolitiken för att förmå att bygga upp en långsiktighet och stabilitet som ger industrin långsiktiga och överblickbara spelregler.
mot · GX02N396 · 2009-10-05 00:00:00 — Etablering av vindkraft på tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vindkraft på och behovet av en tredje kraftkabel. Den största delen av den svenska vindkraften producerades i . är det län som hade flest vindkraftverk, cirka 250 stycken, med störst installerad effekt. Tätt inpå kom och . Bland landets kommuner var det som hade flest vindkraftverk, runt ett 140-tal. ligger långt framme i utvecklingen och har goda framtida expansionsmöjligheter när det gäller etablering av nya vindkraftverk. Men för att klara av denna utveckling av vindkraft på behövs det en ny (tredje) kraftkabel mellan och fastlandet. meddelade att en ny kraftkabel mellan och fastlandet mycket väl kunde bli verklighet. Näringsminister svarade på en skriftlig fråga i om hon avser att verka för en tredje elkabel mellan fastlandet och och en kraftig utbyggnad av vindkraft på ön: har till uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalta och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverför-ingssystem. har i sin investeringsplan för åren 20102012 tagit upp att man studerar förutsättningarna för att bygga en stamnätsförbindelse mellan fastlandet och . Att ansluta till stamnätet för el är en förutsättning för att möjliggöra utbyggnadsplanerna för vindkraften på ön. En stamnätsförbindelse skulle också bidra till att stärka elförsörjningen på , vilket skulle vara till nytta för öns näringsliv och invånare. Det är Svenska kraftnäts uppgift att föreslå investeringar i stamnätet i syfte att uppnå god driftsäkerhet, underlätta utbyggnaden av förnybar elproduktion samt för att tillhandahålla tillräcklig kapacitet för marknadens överföringsbehov. Utbyggnaden av stamnätet för el baseras på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen om Svenska kraftnäts investeringsplan för kommande treårsperiod. Näringsministern säger vidare i sitt skriftliga svar: Vindkraft är och kommer att vara en mycket viktig del i arbetet med att öka andelen förnybar elproduktion i det svenska elsystemet och skapa ett tredje ben i elförsörjningen och uppfylla EU-målet för förnybar energi. Vindkraftverken kommer att byggas där företagen bedömer att det är lönsamt och efter sedvanlig tillståndsprövning i likhet med all annan verksamhet. Det är inte regeringens uppgift att verka för att utbyggnaden görs på vissa speciella platser. Utifrån näringsministerns svar och på det sätt som svaret avslutas i sista meningen, samt på det sätt frågan är formulerad i regeringens budget , vill jag betona vikten av att i det yttersta är i behov av en ny tredje kraftkabel för att kunna vara en viktig länk i utvecklingen av förnybar elproduktion och för en utveckling av vindkraften på .
mot · GX02N398 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att klarlägga vår basindustris villkor i ett internationellt perspektiv. I ett läge när vårt land befinner sig i en kraftig global konjunkturnedgång bör krav ställas på att regeringen analyserar hur vi på bästa sätt ska kunna tillvarata våra konkurrensfördelar när konjunkturen vänder. Vår svenska basindustri har stor betydelse för vår ekonomi och tillväxt. Landets basindustri, det vill säga skogs-, pappers-, kemi-, gruv-, järn- och stålindustrin, är av största vikt för vår tillväxt och vårt välstånd. Basindustrin är en ledande exportbransch och står för av den svenska exporten. har historiskt haft en mycket god tillgång till billiga råvaror, billig energi och välutbildad arbetskraft, vilket har varit avgörande för den starka ställning som industrin har globalt. Industrins och industritjänsterna stod före konjunkturnedgången för av BNP, vilket är mer än . Före konjunkturnedgången sysselsatte basindustrin över 350000 personer och indirekt sysselsätter tillverkningsindustrin närmare 1,5 miljoner människor. För många orter i skogslänen och i andra delar av landet är basindustrin viktig för sysselsättningen. Basindustrins framtida villkor är därför avgörande för hur ska kunna konkurrera internationellt efter den lågkonjunktur vårt land genomlidit. Basindustrin är framför allt i behov av en långsiktig energipolitik som ger färdriktning samt klara och hållbara spelregler för framtiden. Det handlar om att investera i forskning kring förnyelsebara energikällor, uppgradera de svenska kärnkraftverken och se till att vattenkraftverken har den modernaste tekniken. Det handlar också om att se över industrins möjligheter att utveckla sin egen energiproduktion och bli leverantörer av förnyelsebar energi. Detta i samklang med utmaningar och investeringar för en hållbar miljö- och klimatutveckling. basindustri slukar väsentligt mer energi än andra svenska industrier och är därmed beroende av att det finns tillgång till elenergi i tillräcklig mängd och till ett pris som är konkurrenskraftigt mot resten av världen. Forskning och utveckling är ett område som är avgörande att prioritera i en förändrad och förstärkt konkurrenssituation. Större delen av det forskningsarbete som utförs sker inom industrin. Här behöver vi säkra och stärka samverkan mellan industriforskningsinstitut och regionala industrier, utveckla spetskompetensen inom områden från ekologi och miljövård till materialteknik. Allt för att klara en hårdnande konkurrens när vi närmar oss nästa högkonjunktur. Att förmå att möta ökad konkurrens handlar också om att industrierna har tillgång till en god infrastruktur och tillgång till en kvalificerad arbetskraft som svarar mot dess behov. För att basindustrin i ska kunna konkurrera på lika villkor på den globala internationella marknaden behöver dess förutsättningar kartläggas i ett långsiktigt perspektiv. Allt för att värna vår konkurrenskraft.
mot · GX02N399 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategidokument för åretruntlevande skärgårdskommuner. Det har länge varit och är fortfarande väldigt populärt att bo i en storstad men under har vatten- och kustnära boende även det ökat enormt i popularitet. I de kommuner som har dessa attraktiva boendemiljöer har stora problem uppstått. I takt med att bostädernas attraktionskraft har ökat har priserna följt med och är nu oerhört höga, så höga att människor med vanliga inkomster inte kan bosätta sig i dessa hus. Husen köps nu till stor del av människor som har permanent boende på annan ort och endast använder husen som sommarbostad. Den bevarade sommaridyllen liknar allt mer ett dockskåp. som går säljs allt fler hus och åretruntbefolkningen minskar i samma takt. Detta för med sig att det inte längre finns något underlag för samhällsservice i många av dessa kommundelar, service i form av affär, kollektivtrafik, skola, äldreboende med mera funktioner som är så viktiga för att människor ska kunna bo kvar året runt. I takt med att samhällsservicen minskas eller tas bort helt försvinner även arbetstillfällen. Sammantaget gör detta att allt fler områden i våra kustkommuner sakta somnar in. Fler och fler hus gapar tomma med kolsvarta fönster under större delen av året. Om man verkligen vill ha en levande landsbygd och en levande skärgård och det ska vara mer än bara ord på papper så måste man ta och visa det konkret genom att vidta en rad åtgärder. Det krävs helt enkelt en samlad politik för vad man vill med vår skärgård. Skärgården säljs ut till högstbjudande utan att någon drar i bromsen. Jag yrkar på att man tar fram ett strategidokument med mål och handlingsplan som visar vad man vill med vår skärgård.
mot · GX02N400 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta vara pilotlän för att bli fossilfritt 2015. Förbundet i tog initiativ till ett samarbete mellan kommunerna som syftar till att länet ska bli oberoende av kol, olja och andra fossila bränslen . Ett motsvarande mål har satts upp på det nationella planet, men då är . I denna viktiga framtidsfråga har erfarenhet och vill vara en pådrivande kraft som genom nätverksarbete och kunskapsförmedling samlar alla goda krafter i länet. Målet Fossilfritt 2015 är tufft, men fullt möjligt att nå. En rad aktiviteter pågår redan på många håll i regionen inom hela energianvändningsområdet allt ifrån energieffektivisering till alternativa fordonsbränslen. har goda förutsättningar att ligga i framkant i utvecklingen mot klimatneutralitet. I många kommuner har man arbetat i riktning mot energiomställning och energieffektivisering. Ett exempel är biogasanläggningen i , ett annat är den planerade etanolfabriken i . För att få ytterligare kraft i arbetet tror vi att det är viktigt att så många aktörer som möjligt tar formella beslut där de ställer sig bakom målet Fossilfritt 2015. Länets kommuner kan visa vägen, genom att kommunstyrelse eller kommunfullmäktige ansluter sig till Fossilfritt 2015 och därmed gör det till ett gemensamt mål för hela . När detta skrivs har åtta av länets kommuner fattat ett formellt beslut om att ställa sig bakom utmaningen. Dessa kommuner är , , , , Sala, och . anser att de indirekt ställt sig bakom målsättningen genom andra beslut. Vi anser att de steg som tagits i visar att det finns en stark uppslutning kring fossilfri energi och att vi kan vara ett föregångslän vad gäller att bli fossilfritt till 2015. Precis på samma sätt som det är viktigt för att föregå med gott exempel i det globala miljöarbetet, är det viktigt att även kunna erbjuda goda exempel nationellt. Detta är än viktigare i tider då vi upplever att finanskrisens följder leder fokus bort från klimatkrisen. Med tanke på det kommande toppmötet i och det viktiga steg som då förhoppningsvis ska tas mot en mer offensiv klimatpolitik i världen, är det viktigt att går före och stöder lokala klimatpolitiska initiativ som det i . Eftersom vi i har ett försprång när det gäller det breda arbetet med en övergång till alternativa energikällor, vill vi gärna dela med oss av våra erfarenheter och visa på möjligheterna. Vi vill därför att regeringen ger i uppdrag åt att se över möjligheten att utreda om ska bli ett pilotlän i . Där målet ska vara ett fossilfritt 2015.
mot · GX02N401 · 2009-10-02 00:00:00 — Regional hänsyn och helhetssyn vid omorganisation av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regional hänsyn vid omorganisation av statlig verksamhet. En mer effektiv statlig förvaltning är något som generellt sett gynnar medborgarna. Det är viktigt vid omorganisationer att strävan efter effektiva myndigheter dock inte obehindrat och obetänkt sker på de anställdas och lokaliseringsorternas bekostnad. De regionala konsekvenserna bör tas i särskilt beaktande när man utformar förslagen till förändringar. Statliga myndigheter är en mycket viktig arbetsgivare i många lokala arbetsmarknadsregioner. Det kan därför bli ett hårt slag för en ort om flera arbetstillfällen försvinner till följd av organisationsförändringar i olika statliga myndigheter. I har beslut om nedläggning av tingsrätt och flytt av stora delar av , och kommit med negativa effekter för kommunen. Omorganisationer som görs i syfte att effektivisera verksamheter tenderar, utan att det egentligen finns sakliga skäl för det, att innebära en förflyttning av arbetstillfällen från de mindre kontoren till de befolkningstätaste orterna i regionen. Detta trots att ny teknik gör det möjligt att samverka utan att personal fysiskt behöver samlokaliseras. När flera olika myndigheter springer åt samma håll vid samma tillfälle blir konsekvenserna stora. Staten borde därför ta hänsyn till hur medelstora orter i en region drabbas vid en omorganisering av myndigheterna. Det är viktigt att regionala konsekvenser inte enbart beaktas ur den enskilda myndighetens perspektiv. Det krävs en helhetssyn på de statliga myndigheternas lokalisering av arbetsplatser för att förhindra att en situation uppstår där enskilda orter riskerar förlora arbetstillfällen från flera olika myndigheter.
mot · GX02N402 · 2009-10-05 00:00:00 — Statliga verk och myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statlig verksamhet bör lokaliseras över hela landet. I har vi en historisk tradition med decentraliserade statliga myndigheter, något som är av vikt både för att ha en någorlunda jämn spridning av de statliga jobben, men också för att ge staten som institution en lokal förankring. Det är angeläget att myndigheter, och därmed även statlig verksamhet, inte i alltför hög utsträckning koncentreras till storstadsregionerna, ofta . Alltför ofta upplever vi dock nu att statliga myndigheter lägger ner lokala verksamheter, något som skapar stora problem med minskade arbetstillfällen. Ett exempel var i , där Alfakassans kontor lades ner och 49personer blev arbetslösa, något som i förlängningen innebar att hela familjer drabbades och att kompetensen som personerna hade skaffat sig inte längre kom till användning. Även om myndigheter och verk, i större utsträckning än tidigare, själva beslutar om förläggning av sina verksamheter, behöver det finnas en styrning från staten. Det är staten som har överblicken över hur myndigheter och myndighetsutövningsverksamhet fördelar sig över landet. Därmed är staten den instans som kan se till att förutsättningarna för enskilda orter och samhällen inte blir alltför orättvis, sett över landet som helhet.
mot · GX02N404 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenska livsmedelsexporten. Den svenska livsmedelsexporten ökar och bedömningen är att det finns goda möjligheter till ytterligare expansion. Efterfrågan på en hög produktionskvalitet ökar och för många konsumenter inom EU väger djurskydds- och miljöfrågor tungt i det här avseendet. Här kan den svenska livsmedelsexporten få ökat genomslag med rätta satsningar och marknadsföring av de svenska mervärdena. Den mervärdesbaserade svenska produktionen är en produkt av samspel mellan branschens kvalitetsarbete och samhällets regelsystem, och fördelarna är väl belagda inom såväl miljö, klimat, djurvälfärd och folkhälsa. Mervärden som salmonellafrihet, klimatsmart och djurvälfärd är komponenter som efterfrågas i hela EU. Livsmedelsindustrin är den fjärde största arbetsgivaren i landet och den skulle kunna öka ytterligare vid rätta satsningar tillsammans med näringen. Den kvalitetsbaserade svenska livsmedelsproduktionen är en hållbar näringsgren med mycket stor utvecklingspotential. har fått mer pengar och det är bra men det krävs långsiktighet och samordnad marknadsföring eftersom det är för få små och medelstora livsmedelsföretag som exporterar, vilket kan bero på att de saknar kunskap om området och rädsla för att våga satsa. För att nå framgång krävs marknadsföring och svenska satsningar på svensk livsmedelsexport. Därför är det viktigt att en översyn görs så att den svenska livsmedelsexporten får de medel och verktyg som behövs för att kunna expandera än mer.