ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub299 · 2009-10-01 00:00:00 — Hållbar konsumtion för barn och unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbar konsumtion för barn och unga. I dagens konsumtionssamhälle möter ungdomar ständigt en lång rad erbjudanden som kan vara svåra att överblicka konsekvenserna av. I alltför många fall kan vi se konsekvenserna av att människor inte alltid behärskar denna situation utan gör kortsiktiga och felaktiga val som till slut kan innebära att de fastnar i skuldfällan. har tagit fram skolmaterial om privatekonomi, konsumentskydd och hållbar konsumtion. På sin webbplats har man tips för ungdomar och idéer för skolans arbete med konsumentfrågor. Det är mycket viktigt att skolan lär ut konsumentkunskap och därmed blir den viktigaste kunskapskällan istället för att massmedier kliver in och tar den rollen och ökar risken för ungdomar att hamna i konsumtionsfällan och därmed kanske också skuldfällan. information kring dessa frågor har varit en stor hjälp i ungdomars och skolans arbete. Hur kommer det att fungera framöver när arbete med tillgänglighet till service upphör enligt regeringens proposition 2007/08:78? Vi menar att skolan och lärarna kan och måste spela en viktig roll på detta område. Det handlar om att uppfylla läroplanens mål om att förbereda eleverna för vuxenlivet och arbetsmarknaden. Det behövs utbildning för hållbar utveckling och hållbar konsumtion. Kunskap är en avgörande faktor för att hållbar konsumtion ska uppnås. Det är därför nödvändigt att den genomsyrar all utbildning, från förskolan och skolan till högskolan och folkbildningen. Runt om i landet bedrivs spännande förskole- och skolprojekt, till exempel i att träna barn och ungdomar i att budgetera och kalkylera kostnader, så kallad konsekvensekonomi. Förhoppningsvis kan detta ge starkare och mer välinformerade konsumenter . Tv-program som Lyxfällan blir då överflödiga. En översyn bör göras för att undersöka hur man på bästa sätt kan stödja och uppmuntra alla goda förslag, idéer och projekt inom detta område.
mot · GX02Ub300 · 2009-10-01 00:00:00 — Teckenspråk senast i årskurs 3 i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hörselskadade barn senast i årskurs 3 i ska erbjudas utbildning i teckenspråk. Om barn med hörselskador ska ges bästa möjliga förutsättningar i livet krävs att de behärskar både svenska och teckenspråk. De måste kunna växla mellan språken för att ha förmåga att uttrycka sig väl i olika situationer. Hörselskador av detta slag är livslånga. Att i tidig ålder lära sig teckenspråk är enklare än att senare i livet anta denna utmaning. Språkkunskaperna måste grundläggas tidigt i livet. Då kan språket utvecklas till hög nivå och användbarhet. Dessutom kan teckenspråket för barn med grava hörselskador vara en bra grund för att lära sig svenska. Svenska och teckenspråk stödjer varandra när det gäller den språkliga utvecklingen. Inom ramen för bör barn med hörselskador senast i årskurs 3 erbjudas möjlighet att lära sig teckenspråk. Denna typ av undervisning kan inte enbart hänvisas till specialskolor.
mot · GX02Ub301 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningsbehov i . har den högsta arbetslösheten i landet och därtill hörande hög ungdomsarbetslöshet samt en av de lägsta utbildningsnivåerna. Möjligheten till utbildning på alla nivåer inom utbildningssystemet är det som kan ändra detta faktum och då krävs en betydligt utökad volym på eftergymnasial nivå, det vill säga betydligt mycket större tillgång till platser inom folkhögskola, komvux, yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. I ett län med en industristruktur som i generationer har varit stabil, trygg och basindustribaserad, där man kunnat få arbete utan formell högre utbildning, krävs också insatser av annat slag. Tydlig vägledning och arbetsmarknadsinformation inom grund- och gymnasieskolan, entreprenörskap som ett självklart inslag inom programmen i gymnasieskolan och tillgång till högre utbildning på hemmaplan via distansutbildning är några exempel på detta. På alla nivåer inom utbildningssytem krävs en mycket större ökning av volymen i jämförelse med vad som finns tillgängligt . är i stort behov av ytterligare resurser, men i budgetpropositionen föreslås tvärtom minskade anslag till högskolan. Behovet av yrkeshögskoleutbildningar i länet är stort. Komvux- och yrkesvuxplatserna behöver ökas kraftigt, inte minst på grund av antalet lagda varsel. Folkhögskolorna har en viktig roll att spela. Ytterligare resurser för ca 500 yrkesinriktade platser och 200 motivationshöjande utbildningsplatser är ett uppskattat behov i länet. Arbetslöshetsutvecklingen påverkar även Svenska för invandrare (sfi) och behoven av specialpedagogiskt stöd inom vuxenutbildningen. Språkpraktiken för sfi-studerande har försvårats då många arbetsplatser som har utfärdat varsel inte längre tar emot praktikanter.
mot · GX02Ub302 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en reglering av antagningsprocessen till olika skolor i en kommun. Skolans verklighet har förändrats i snabb takt. anordnas utbildning på olika stadier av olika utbildningsanordnare kommunala, privata och kooperativa. Allt fler friskolor med skilda inriktningar etableras. Den viktiga och angelägna målsättningen är, eller kanske snarare bör vara, att så långt möjligt möta elevernas skilda behov och önskemål, med andra ord att erbjuda alla elever möjlighet att välja skola och inriktning utifrån sina särskilda förutsättningar och intressen. etablerar sig på denna nya skolmarknad såväl kortsiktiga lycksökare som investmentbolag med ett dominerande intresse att maximera avkastningen på insatt kapital. Det finns en risk att det som måste bli en valfrihet för eleverna istället blir en valfrihet för producenterna att välja lönsamma elever. Det är i sammanhanget mycket väsentligt att antagningen till olika skolor, det gäller såväl på gymnasienivån som på andra nivåer, sker på ett rättvist sätt. Det förutsätter i sin tur tydliga och likvärdiga antagningsregler för alla skolor, men också att antagningsprocessen är transparent, d v s öppen och möjlig att ta del av. För att åstadkomma detta krävs en reformering och reglering av antagningsprocessen med lika och rättvis behandling som mål. Det är värt att överväga om inte antagningen borde centraliseras på nivå just för att garantera lika behandling och rättvisa.
mot · GX02Ub303 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på den gröna maten. Vad vi äter är en central fråga. Inte bara för vår eget välbefinnande och vår egen hälsa utan även utifrån ett gemensamt vidare perspektiv. Vårt matval påverkar miljön på olika sätt. Det påverkar också vår belastning på djuren. Enligt vår mening är det viktigt att satsningar görs på den gröna maten. Den har i allt väsentligt miljömässiga positiva konsekvenser. Otvivelaktigt är den att föredra ur ett djuretiskt perspektiv, då den helt eliminerar vår negativa belastning på djuren. Vi anser att vi tydligare bör sätta maten i centrum då vi diskuterar framtidsfrågorna. Det kan till exempel ske genom att man inom undervisningen, på de olika nivåerna, utgår från skolmaten och låter eleverna träna sig i etiska val och att eleverna får använda sig av skolmaten för att inhämta kunskap om till exempel miljöpåverkan och om djuretiska frågeställningar. Enligt vår mening bör regeringen göra en bred genomlysning av hur satsningar på den gröna maten ska kunna se ut och sedan återkomma till med sådana förslag. Genomlysningen bör också ha ett internationellt perspektiv.
mot · GX02Ub309 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka IT i skolan. Dagens skolelever behöver delvis andra kunskaper och färdigheter än elever behövde för fem eller . Den tekniska utvecklingen har varit avsevärt snabbare än utvecklingen inom skolan. Höga krav ställs emellertid på elevernas datorkunnande inför arbetslivet. Den nya tekniken erbjuder möjligheter att ta hänsyn till flera olika sätt att lära sig . Med den nya tekniken kan många elever engageras och motiveras genom att exempelvis studera i sitt eget tempo, upprepa svåra delar i undervisningen, lyssna på ljudfiler, titta på filmer, nyttja multimedialösningar och delta i interaktiva program. Om eleverna tidigt lär sig hur man använder Internet och hur man söker information på nätet, så kan information från olika delar av världens hörn inhämtas och bearbetas. Tillgången till Internet gör det möjligt att kommunicera med andra människor och använda Internet i det vardagliga skolarbetet. Detta är särskilt viktigt för de elever som inte har tillgång till dator med Internet i hemmet. Internet ger också ökade möjligheter för elever med utländsk bakgrund, vilket bidrar till ökad integration. Den nya tekniken skapar nya möjligheter till kreativitet. Eleverna kan inte bara söka och hämta information, utan även producera material som på ett enkelt sätt kan användas av andra elever, andra skolor och övriga aktörer i och utanför gränser. Sammantaget kan den nya tekniken ge ökad motivation i skolarbetet. Studietrötta elever kan på nytt uppleva skolan som relevant och rolig. Ett flexibelt lärande och arbetssätt måste genomsyra skolornas vardag, så att nämnda behov kan tillgodoses. Det är centralt att datorer samt användning av Internet och andra nya verktyg integreras med övriga skolämnen och skolans traditionella arbetssätt. Programvaror och datorer för lärande bör utnyttjas bättre för att utveckla barns kunskaper och färdigheter. Nya interaktiva sätt att lära ut måste integreras i undervisningen. För att underlätta elevernas IT-kunskaper bör nu regeringen se över möjligheten att införa en nationell elevdatapeng, som innebär att alla elever ska få rätt till en egen dator som stöd i skolarbetet.
mot · GX02Ub310 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat antal idrottstimmar i skolan. Människokroppen är inte konstruerad för att sitta stilla. Vi behöver röra på oss för att må bra, och det är därför viktigt att vi kan erbjuda skolungdomar fysisk såväl som intellektuell stimulans. Skolidrotten spelar här en viktig roll. Vi lever i ett samhälle där fysisk ohälsa har växt till ett allt större samhällsproblem. Diabetes och allvarliga hjärt- och kärlsjukdomar drabbar allt fler och dessutom allt yngre människor. En anledning till fetmans och andra sjukdomars utbredning är utvidgningen av en stillasittande livsstil i en allt mer datoriserad värld. har för många unga i skolålder blivit den sysselsättning som fyller fritiden. Det är viktigt att såväl unga som gamla rör på sig. Skolan spelar här en viktig roll, eftersom många barn inte får tillgång till denna kunskap från annat håll. Skolidrotten kan med sin variation och mångfald fungera som ett komplement för fritidsidrottande barn och för andra barn som den enda kontakten med idrott och motion. Dessutom kan det ha positiva effekter för skolans övriga ämnesområden om studierna blandas upp med fysisk aktivitet. EU:s utbildningsutskott har uppmärksammat problemet med barns fysiska ohälsa och menar att fysisk träning ska vara obligatorisk i skolan och utgöra åtminstone tre lektioner . Man konstaterar att genomsnittstiden för gymnastiklektioner sjunkit och att allt fler elever är överviktiga. Skolan har ansvar för att förbereda barn och ungdomar . I när även barns och ungdomars fritid till stor del utgörs av aktiviteter framför en tv eller en dator är det ännu viktigare att få tillgång till idrottstimmar i skolan. Idrottstimmarna i bör därmed utökas för att öka barns och ungdomars intresse för idrott och motverka en stillasittande livsstil som i värsta fall kan leda till allvarliga hälsoproblem.
mot · GX02Ub312 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en undervisningsgaranti. Ungdomsarbetslösheten är nu uppe i . Det är en skam att ett land som inte kan ta tillvara unga människors kraft. En alltför stor del av de unga arbetslösa saknar fullständiga gymnasiebetyg. Med all sannolikhet har många tappat intresset för skolan redan i . Ungdomstiden kan vara hård och svår på många sätt. För en del saknas stöd från vuxengenerationen, för andra kan det vara andra psykosociala bekymmer som gör att skolgången inte fullföljs. Det kan till och med vara så att det är skolan som missat att se en elevs särskilda behov. Vi får aldrig acceptera att en stor skara unga till följd av dålig närvaro i skolan får en dålig start i livet. På många andra områden inom välfärdspolitiken har vi i stiftat lagar som säkerställer rättigheter. Det kan vara rätten till barnomsorg , rätten att välja vårdgivare eller rätten att låna böcker gratis på . För att inte fler unga skall missa sin skolgång är det angeläget att det tas krafttag mot den otillåtna frånvaron i skolan. I finns en skyldighet för föräldrarna att se till att barnen går i skolan. Skolan har, enligt skollagen, en skyldighet att se till att barnen ges rätt till undervisning även om det kan ske med hemundervisning, distansundervisning eller på annat sätt. Det finns ingen tidsgräns för hur länge det får gå innan skolan sätter in de resurser som säkerställer barnens skolgång. På det sättet kan barnen hamna i en långdragen process där samhällets instanser, oavsett om det är skolan, de sociala myndigheterna eller andra, kan hävda att det pågår ett arbete omkring denna elev. En del ungdomar går i baklås. Vi får inte överge dessa unga. Vi vill se över möjligheten att utreda införandet av en undervisningsgaranti. Denna skall garantera att skolan efter exempelvis tre veckors ogiltig frånvaro har en skyldighet att göra en plan för hur en elev skall få sin undervisning. En sådan lagstiftning skulle dels understryka skolplikten, dels underlätta för berörda lärare och rektorer att få de resurser som krävs för att eleven ska återgå till skolan eller få sin undervisning i hemmet. Ett liknande arbetssätt finns beträffande planer för elever som mobbas i skolan.
mot · GX02Ub315 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åländsk utbildning på gymnasial nivå i . har i samråd med Verket för högskoleservice (VHS) lämnat ett utredningsuppdrag om förutsättningar för att sökande med betyg från följande utbildningar ska kunna konkurrera i samma urvalsgrupper och på likvärdiga villkor som sökande med betyg från svensk gymnasial utbildning: Åländsk utbildning på gymnasial nivå. Utbildning på gymnasial nivå inom . Gymnasial utbildning vid . Bakgrunden är att tillträdesreglerna förändras inför intagningen till . Sökande med utländska och internationella betyg ska prövas i en egen urvalsgrupp. I rapporten konstateras att detta skulle innebära stora problem, främst när det gäller antagningsprocessen, att genomföra den i uppdraget aktualiserade förändringen inför antagningen till I rapporten dras slutsatsen att det finns likvärdighetsproblem med kompletteringsmöjligheter sökande med utländska betyg sannolikt missgynnas av att prövas i en särskild urvalsgrupp det sannolikt inte är förenligt med EG-rätten att sökande från EES-området prövas i en särskild urvalsgrupp om den aktualiserade förändringen genomförs bör övriga sökanden från EES-området ges motsvarande möjligheter. med sitt läge mellan och , självstyret och svenskan som huvudsakliga språk, borde behandlas särskilt. De nordiska länderna har länge arbetat för gemensamma utbildningar. Att inte tillåta de åländska studerande att ingå i den svenska kvoten vore en helt ny nordisk utbildningspolitik, inte enbart för utan även för resten av . Flerspråkighet och nordisk språkförståelse samt tillgång till olika länders utbildningssystem har varit bärande delar i den nordiska utbildningspolitiken.
mot · GX02Ub318 · 2009-10-01 00:00:00 — Allas rätt till barnomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg , nätter och . Arbeten inom sjukvård, äldreomsorg, handel, restaurang, transport och andra yrkesområden utförs ofta , nätter och . Det innebär att de som arbetar inom dessa yrken också har behov av bra barnomsorg under dessa obekväma arbetstider. Ett modernt arbetsliv som man ska kunna förena med ett modernt familjeliv kräver att vi får en mer flexibel barnomsorg som har öppet för föräldrar som arbetar kvällar, nätter och . Dessutom är det viktigt för jämställdheten att båda föräldrarna kan arbeta heltid. Det finns i vissa kommuner möjlighet att få viss barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är långt ifrån att det täcker det behov som finns. Speciellt svårt kan det förstås vara för dem som är ensamstående föräldrar. I ett samhälle som vårt, som grundar sig på trygghet och välfärd, är det viktigt att barnomsorgen gäller alla, även om man inte följer och arbetar vanlig . Det måste i första hand vara behovet av barnomsorg som styr, inte klockslagen. Förskolan måste vara så flexibel att den tillgodoser föräldrarnas behov, därmed tillgodoser man även barnens behov. Det är angeläget att kommunerna har möjlighet att erbjuda barnomsorg , nätter och . Och det måste vara en del av arbetslinjen att kunna erbjuda barnomsorg under obekväm arbetstid.
mot · GX02Ub319 · 2009-10-01 00:00:00 — Validering av kompetens för bättre kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett system med validering. Ett system för validering av kompetens för fler yrkesgrupper bör utvecklas så att det blir möjligt för fler människor inom olika yrkesgrupper att validera kunskap och kompetens som de skaffat sig genom erfarenhet i yrket. Det skulle innebära en stor förbättring för arbetstagare, arbetslösa och för dem som nyttjar verksamheten om möjligheten till validering av kunskap och erfarenhet ökade. Detta är ett sätt att höja kvaliteten och att på ett bättre sätt än ta hand om de resurser som finns i vårt samhälle. Många vårdbiträden har möjlighet att uppgradera sin yrkesroll till undersköterska. Inom vården har således valideringsarbetet kommit en bit på väg. Detta upplevs som något mycket positivt för vårdbiträdena, men även arbetsgivarna och de som är i behov av vården uppskattar denna kvalitetshöjning. Inom förskolan pågår valideringar med barnskötare som ska bli förskolelärare. En validering bör kunna genomföras genom en kortare utbildning och examensprov inom respektive yrke. Lämpliga arbetsområden kan vara inom skolan, vården och i hantverksyrken såsom snickare eller murare. Förslagsvis kan dessa utbildningar ordnas och planeras av facket och arbetsgivaren tillsammans. Även möjligheten att validera utländska utbildningar är ett sätt att snabbt låta en person komma in på vår svenska arbetsmarknad som vi tar till vara kompetens och kunskap. Valideringen bör med stor sannolikhet innebära att även kompletterande kunskapsbehov kan åtgärdas på ett snabbt och effektivt sätt. Det är verkligen en absurd situation när exempelvis läkare och universitetslärare tvingas till arbeten som de är överkvalificerade för, eller till arbetslöshet, bara för att de inte har en svensk examen. Många handikappade eller funktionshindrade besitter viktiga kunskaper och erfarenheter inom olika yrken, men om de inte har en traditionell examen, eftersom de av olika skäl inte kunnat genomgå en traditionell utbildning, får de svårt att få anställning. Dessa skulle kunna få god nytta av möjligheten till validering för att få en godkänd examen. när det är hög arbetslöshet och den förväntas bli högre, så vore det väl använda pengar att validera kunskap och utbilda för att vara mer när det blir bättre tider, eftersom en arbetslös kan få ett utbildningsvikariat .
mot · GX02Ub320 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa de försämringar som är beskrivna i motionen samt utveckla utbildningspolitiken i enlighet med begreppet det livslånga lärandet. Människor behöver möjligheter att utvecklas och den utvecklingen går oftast genom en utbildning. Det livslånga lärandet kan vara en väg ut ur arbetslöshet eller ett sätt att fortsätta när livet har kört fast. Oavsett vilket är rätten till utbildning, inte bara när man är ung, en av politikens viktigaste uppgifter. Ett av den nuvarande regeringens första beslut var att avskaffa det särskilda statsbidraget till vuxenutbildningen. flyttades från vuxenutbildningen till det allmänna kommunala bidraget, och resurser motsvarande 20000 platser försvann från komvux. Människor som redan jobbat får svårare att komma in på högskolan då den så kallade 25:4-regeln tas bort. 25:4-regeln är en del av det livslånga lärandet och bör tas tillbaka igen. Möjligheten att varva jobb med utbildning minskar då det så kallade studerandevillkoret i a-kassan har tagits bort. De nya strängare reglerna för arbetslöshetsersättningen hindrar människor som redan jobbar att börja studera. Människor låses in på arbeten de inte trivs med, eller inte är lämpade för, när de ekonomiska riskerna med att börja plugga är för stora. Arbetsmarknaden blir stel när ingen vågar röra på sig. Vi ska förenkla för de som vill utbilda sig, inte försvåra. 25:4-regeln är ett måste för att vi ska få det livslånga lärandet att fungera och ge alla en chans. Man bör även se över platsantalet på komvux.
mot · GX02Ub326 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna slöjden som ett viktigt ämne i skolan. Vårt samhälle kan aldrig få för många påhittiga entreprenörer och kreatörer. Politiken kan inte kommendera fram dessa entreprenörer men kan underlätta genom att skapa kreativa miljöer för våra unga talanger. Hemmiljöer och skolan är viktig för att förmedla kunskap och få barn och elever att växa och tillvarata sina skiftande förmågor. Precis som vuxna har elever olika fallenheter och intressen, vilket gör att man väljer olika vägar i livet. Blivande ingenjörer, journalister eller snickare alla samlas de under samma tak i . Att förmedla såväl teoretisk som praktisk kunskap måste därför vara skolans uppgift för att väcka talangerna och därmed främja varje elevs enskilda utveckling. Skolämnet slöjd karakteriseras ibland som förlegat i vår tidsålder där informationstekniken regerar. Kritiken som riktas mot slöjden grundas ofta på att praktisk kunskap nedvärderas i förhållande till teoretisk kunskap, vilket i grund och botten är en falsk motsättning. Slöjden, vars arbetsmetoder förenar teori med praktik, främjar elevens utveckling på ett allsidigt sätt när eleven stimuleras att utvärdera och reflektera över det hon eller han gör, prova nya lösningar, utnyttja redan anskaffade kunskaper samt utöka dem. Genom dessa konkreta problemlösningar tränas eleverna i att utveckla sin skapande och kreativa förmåga. Detta liksom regelbunden fysisk aktivtet och goda matvanor förbättrar förutsättningarna för ett bra resultat i skolan. De förmågor och egenskaper som utvecklas med slöjden i skolan är förmågor som i allra högsta grad kommer till användning i arbetslivet och bäddar för nya entreprenörer och kreatörer som hittar vägar att skapa och finna nya lösningar. En del av eleverna blir även genom slöjden inspirerade till en fortsatt karriär inom ett eller annat hantverksyrke, något som är en bristvara . Slöjd i handlar om att utveckla arbetssätt som främjar och stärker barns och ungas entreprenöriella förmåga, dvs. att vara företagsam, att vilja, våga och kunna förverkliga sina idéer. Eleverna växer genom att utveckla förmågor de har nytta av under sin fortsatta livsresa under och efter skoltiden. Självkänsla, kritiskt tänkande, ansvarskänsla och lusten att lära, är bara några exempel. Skolans uppdrag bör därför även i fortsättningen tillgodose barns olika begåvningar såväl teoretiskt som praktiskt värna slöjden i skolan.