mot · GX02Kr339 · 2009-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förslag med anslag under andra utgiftsområden8 Access Bevara, vårda, tillängliggöra!9 Arrangörer och fria grupper10 Samarbete mellan statliga och regionala museer12 Marknadsföring av svensk film utomlands14 Investera i den kreativa ekonomin Kultur och näring15 Forskningsprogram för den ideella sektorn15 Generell besparing 1,5 %16 Kultur för barn och unga16 För idrottens skull satsa på evenemangslandet Sverige17 Förbättrad folkhälsa genom investeringar i människors idrottande17 Kultur i arbetslivet, KIA19 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konstnärsallianserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationellt kulturutbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sysselsättningsåtgärder (Access) inom kulturområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturarvs-ROT.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri entré för alla på de statliga museerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en permanent . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalisering av biografer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödet till Svenskt Friluftsliv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till trossamfund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marknadsföring av svensk film utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningsprogram om den ideella sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bidrag till folkbildningen. avslår regeringens förslag avseende en generell besparing uppgående till på ett antal kulturanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad folkhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur och hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur i arbetslivet. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: Nej till regeringens besparing på 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Nej till regeringens besparing på 1:5 Forsknings- och utvecklingsinsatser (bl.a. grundforskning inom naturvetenskap vid ) Nej till regeringens besparing på 2:1 Bidrag till Operan, , , , Svenska Rikskonserter, och Nej till regeringens besparing på 2:3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Fler kulturarrangemang genom ökat arrangörsstöd 3:1 Bidrag till biblioteksverksamhet Nej till regeringens besparing på Nej till regeringens besparing på 3:4 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Nej till regeringens besparing på Nej till regeringens besparing på Nej till regeringens besparing på 4:4 Främjande av hemslöjden Nej till regeringens besparing på Nej till regeringens besparing på 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Nej till regeringens besparing på 6:2 Bidrag till regional arkivverksamhet Nej till regeringens besparing på Nej till regeringens besparing på 8:1 Centrala museer: Myndigheter (, och , , Livrustkammaren (inkl. och Hallwylska), Statens maritima museer, , Statens musiksamlingar, , ) Nej till regeringens besparing på , 8:2 Centrala museer: Stiftelser (, , , Arbetets museum) Nej till regeringens besparing på , på Arbetets museum, 8:4 Bidrag till vissa museer (bl.a. , , , , , , ) Nej till regeringens besparing på Nej till regeringens besparing på Digitalisering av små biografer, Marknadsföring av svensk film utomlands, Nej till regeringens besparing för att delfinansiera forskningsprogrammet om den ideella sektorn 12:2 Bidrag till ungdomsverksamhet Nej till regeringens besparing för att delfinansiera forskningsprogrammet om den ideella sektorn Nej till regeringens besparing för att delfinansiera forskningsprogrammet om den ideella sektorn Nej till regeringens besparing för att delfinansiera forskningsprogrammet om den ideella sektorn 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Nej till regeringens besparing för att delfinansiera forskningsprogrammet om den ideella sektorn, 125 tkr Ökat stöd till Svenskt Friluftsliv, 13:6 Insatser för den ideella sektorn Forskningsprojekt om den ideella sektorn tillförs (i stället för ) Nej till regeringens besparing för att delfinansiera forskningsprogrammet om den ideella sektorn Accessprojekt för att tillgängliggöra det svenska kulturarvet Nytt anslag: Övriga kultursatsningar 1 Yrkande 4 hänvisat till SkU. Vi socialdemokrater vill att ska vara en kulturnation i världsklass. Vi sätter kulturpolitiken i partiets mittfåra och har deklarerat att kulturen blir en valfråga. Vi socialdemokrater vill ha en offensiv kulturpolitik som bidrar till framtidstro. De kulturpolitiska målen uttrycker tydligt vår kultursyn och kan fortsätta tjäna som mål. Men förnyelse behövs i tillämpningen av målen. Kulturen är viktigare än någonsin för att ge oss nya perspektiv, inspiration och vägledning. Denna motion vill visa på optimism och framtidstro, en tro på den skapande människan. lades på bord budgetpropositionen och i den en proposition för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. lades en proposition för kulturområdet fram Tid för kultur, 2009/10:3. Utgiftsområdesmotionen behandlar förslag och propositionen Tid för kultur, 2009/10:3, behandlar mer långsiktiga förslag, en del redan med start men i första hand med start eller . Socialdemokraternas motioner, dels vår motion för utgiftsområde 17 samt vår kulturmotion (med anledning av propositionen Tid för kultur) ska ses i ett sammanhang. Socialdemokraterna möter med en kulturbudget som sätter jobben och tillgängligheten i fokus. Våra kulturpolitiska investeringar tar också sin utgångspunkt i det rådande konjunkturläget. Arbetslösheten stiger kraftigt inom kulturområdet. Antalet arbetslösa kulturarbetare som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen Kultur har ökat med 30procent jämfört med samma tidpunkt 2008. Därför väljer vi jobbskapande åtgärder inom det kulturpolitiska området; vi utökar Konstnärsallianserna, vi satsar på internationellt kulturutbyte som ger arbetstillfällen för svenska kulturarbetare vid gästspel i utlandet, Access ger jobb åt verksamma inom arkiv och museer, stödet till den fria scenkonsten och arrangörsföreningarna ger mångdubbelt tillbaka i jobb och evenemang. Vi säger nej till en generell besparing på 1,. Vi anser att det är viktigt att värna kulturen, och då kan man inte urholka anslagen. Vi säger också nej till att överföra pengar från folkbildningen till ett oklart forskningsprogram om den ideella sektorn. Det är pengar som bättre används till kulturevenemang och folkbildningsverksamhet som skapar arbetstillfällen. En socialdemokratisk kulturpolitik tar sin utgångspunkt i övertygelsen att konsten har ett eget värde. Att alla människor är kreativa och att samhället bättre behöver ta tillvara denna kreativa potential är en annan grundsats i socialdemokratisk kulturpolitik. Särskilt viktigt är det att i skolan stödja barn och ungas skaparkraft. Utan konstnärer finns det ingen konst. Därför är det av samhälleligt intresse att konstnärerna kan leva på och utveckla sitt yrke. Politiken måste ta hänsyn till kulturarbetsmarknadens villkor. En socialdemokratisk kulturpolitik vill göra det enklare för kulturarbetarna att leva på sitt arbete. Kulturen är ett område med jämställdhetsproblem. De tanke- och strukturmönster som utestänger kvinnor på grund av deras könstillhörighet måste belysas och åtgärdas. Jämställdhet måste råda både på scen och bakom scen. Den borgerliga regeringens kulturpolitik har varit ytterst passiv . Förutom kulturpropositionen har därutöver endast en proposition lämnat regeringens bord på kulturområdet. Många väntade på den stora kulturutredningen, en utredning som regeringen valde att inte göra parlamentarisk. växte kritiken och debatten i kulturlivet, en alternativ utredning, , etablerades. som presenterades väckte mer ilska, förvirring och oro än förväntan. Utredningen visade sig till stora delar vara en förvaltningsutredning, där det konstnärliga perspektivet knappt beaktades. Svenskt kulturliv hade hoppats på en utredning som i någon mån skulle behandla konst- och konstnärspolitik, men en sådan utredning efterlyses fortfarande. Vi socialdemokrater välkomnade dock själva debatten och bidrog med att inom partiet genomföra ett kulturrådslag. När vi nu läser propositionen står det helt klart att det saknas en kulturpolitisk ambition; en ambition att se de kulturellt yrkesverksamma, en ambition att göra kulturen tillgänglig i hela landet och en ambition att ta till vara kreativiteten. Regeringens kulturpolitik lever inte upp till dessa ambitioner. Vi lever i en brytningstid när gamla produktions- och konsumtionsmönster skärskådas. Det viktigaste kapital vi människor äger är vår kreativitet som vi behöver för att finna lösningar på dagens och morgondagens problem. Ett nära samarbete mellan kultur, konst och samhälle är av avgörande betydelse för att finna framgångsvägar, stimulera till nytänkande, öppna upp för reflexion och finna annorlunda lösningar. Det är en samhällsvinst att ta tillvara kulturarbetarnas kunskap, kompetens och kreativitet. Att vara konstnär innebär att ta risker. Ändå är det många som vågar språnget. Mot den bakgrunden är det svårt att förstå varför regeringen vill göra så lite för att underlätta arbetslivet för denna grupp. Det finns en rad problem och svårigheter att finna lösningar på: en trygg försörjning i skeden av den konstnärliga processen då man inte är inkomstbringande, behovet av barnomsorg på obekväm arbetstid då t.ex. musik- och teaterföreställningar äger rum. En viktig fråga är också a-kassan, som är dyr för den enskilde och inte tar hänsyn till branschens särskilda villkor och förutsättningar. Arbetslösheten i kulturbranschen har stigit dramatiskt; jämfört med . Med anledning av ovanstående vill vi föreslå följande. Förslag med anslag under andra utgiftsområden Under utgiftsområde 16 finns 10000 platser i Ungdomslyftet för vuxenutbildning och folkhögskola. Ungdomsarbetslösheten är hög, , och det är viktigt att bryta utanförskapet och passiviteten. Folkhögskolan som utbildningsform är en utbildningsform med omvittnat goda resultat i att få människor på banan igen till att söka vidare till högre utbildning eller till att få ett jobb. Inom arbetsmarknadsområdet (utgiftsområde 13) föreslår vi 5000 lönebidragsutrymmen för den ideella sektorn (t.ex. idrotts- och kulturföreningar). Under utbildningsområdet (utgiftsområde 16) presenterar vi förslag om fler högskoleutbildningar samt bättre karriär- och yrkesvägledning inom högskolan. Satsningen inkluderar utbildningar inom kulturområdet. För att förbättra arbetsvillkoren för kulturarbetare inom scenkonstområdet införde den tidigare socialdemokratiska regeringen konstnärsallianser inom scenkonstområdet. finns tre konstnärsallianser; dans, musik och teater. Vi vill låta fler kulturarbetare få möjlighet till anställning, och redan i vårmotionen 2009 föreslog vi därför att anslaget till allianserna utökas permanent . omfattas 290 dansare, skådespelare och musiker av anställning via konstnärsallianserna. Deras anställningsgrad inom alliansen varierar. Vid en utökning med av anslagen bör ytterligare 145 personer kunna beredas anställning. Regeringen föreslår en ökning med till , en ökning som vi anser helt otillräcklig. Vi föreslår under anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete en utökning av anslaget med . behöver öppna sig mot omvärlden. Vi vill göra en satsning på internationellt kulturbyte, en satsning på . Satsningen innebär bl.a. att svenska kulturarbetare får jobb vid gästspel i utlandet. Satsningen avser presentation av svensk kultur i utlandet samt ett ökat antal utländska gästspel inom musik, teater, dans, museisektorn och bildkonst. Inom ramen för satsningen på internationellt kulturutbyte vill vi också öka översättningsstödet. Syftet är att stimulera och vitalisera ett alltför slutet kulturliv. Vidöppna fönster mot världen där vi både är öppna för influenser utifrån och vill ut och presentera den kultur som skapas i för en internationell publik är ett sätt för oss att visa på vår syn på vikten av kvalitetsbegreppet i kulturen. Pengarna ska disponeras av och delas ut efter ansökningsförfarande. Sökande kan vara fria grupper, arrangörer samt institutioner. Vi satsar 2010, därefter samt . (1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte). Access Bevara, vårda, tillängliggöra! Vi vill både öka tillgängligheten för landets kulturarv och skapa fler jobb i kultursektorn. Därför vill vi fortsätta som regeringen lägger ner . Vi anser att detta projekt har varit en stor framgång som man i rådande konjunkturläge bör fortsätta att driva. Projektet tjänar många syften: bevara kulturarvet genom att vårda det i form av konserveringsarbeten, restaureringar, reparationer, katalogisering, digitalisering m.m. Och det ger arbetstillfällen till de människor som ska utföra jobben, människor inom kulturarbetsmarknaden. Därför föreslår vi en satsning på Accessjobb, som var en lyckad satsning på kulturområdet under förra mandatperioden. Både för att det skapade många jobb och för att ett stort antal samlingar och föremål lyftes fram och blev tillgängliga för allmänheten. Exempel på institutioner och organisationer som fått bidrag är bl.a. , , i , hembygdsförbunden. Enligt de beräkningar som t.ex. har gjort skulle det ta om museet avsatte en extra resurs på heltid för att ordna bensamlingarna. beräknar att den insats som sker genom Access skulle ha tagit att genomföra inom ordinarie resurser. Satsningen (under nytt anslag) uppgår till (2010, 2011 samt 2012), vilket skapar förutsättningar för cirka 525 jobb (årsarbetstjänster) i kultursektorn. är ett skatteavdrag för renovering av kulturhistoriska byggnader. Behoven av renovering och ombyggnad av kulturhistoriskt värdefulla byggnader är stora. är arbetslösheten inom bygg- och kultursektorn hög. På samma sätt som vi vill uppmuntra privatpersoner och fastighetsägare att tidigarelägga renoveringar och ombyggnader av småhus, bostadsrättslägenheter och hyresfastigheter under krisåren vill vi även stimulera nödvändiga renoveringar av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Vi föreslår därför en kultur-ROT . På samma sätt som ROT-avdraget för småhusägare ger kultur-ROT:en ett skatteavdrag som motsvarar av arbetskraftskostnaderna. kan utnyttjas av såväl enskilda personer, kommuner och bolag som stiftelser dock ej statliga fastighetsägare. Ett villkor för att få kultur-ROT:en är att länsstyrelserna godkänner byggnaden i fråga som kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Ett annat villkor är att man inte har blivit beviljad kulturmiljöbidrag . Ansökan ska därför skickas till länsstyrelserna. Denna satsning som uppgår till beräknas ge 1550 jobb . (beräknat på tidigare ROT-avdrag). Arrangörer och fria grupper Vi föreslår ett ökat permanent utökat stöd till arrangörer och fria grupper uppgående till . Arrangörsföreningarnas betydelse för det svenska kulturlivet har uppmärksammats i samtliga kulturutredningar samt i många andra sammanhang. Insatserna av lokala eldsjälar innebär inte bara att verksamheterna bedrivs med ekonomisk effektivitet utan också att engagemanget har positiva konsekvenser för lokal förankring, offensivt publikarbete och inte minst kvalitativ programläggning. En satsad krona i det ideella arrangörsledet ger mångdubbelt tillbaka i form av evenemang och arbetstillfällen, dvs. det ökar tillgängligheten till kultur och ger arbete åt musiker, skådespelare och dansare. Vi föreslår under anslag 2:3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål en utökning med . Vi har noterat kulturministerns och regeringspartiernas retorik om att museerna nu har resurser att själva avgöra om de vill erbjuda fri entré för sina besökare. Vi anser att resurserna är otillräckliga och tillskjuter ytterligare för att möjliggöra ett återinförande av fri entré för alla. Det betyder framförallt att nya grupper av besökare lockas till museerna, vilket också är de erfarenheter vi fick före regeringen . Vi är av den bestämda uppfattningen att kulturarvet inte bara ska vårdas det ska upplevas också. På den punkten är regeringens ambitioner alldeles för låga. som hade direktiv att föreslå samordningsfunktioner inom museiområdet har inte gett avtryck i form av de förslag som då fördes fram. Vi ser värdet och behovet av samordning av en rad funktioner som museer i har gemensamt. Ett steg på vägen är att utvidga det samråd och samarbete som redan sker genom den ideella föreningen museer. Vi bifaller förslaget att får ett bidrag 2010 uppgående till . Vi menar dock att det är viktigt att framöver ta fler steg för att samordna och effektivisera museernas verksamheter. Vi föreslår under anslag 8:1 Centrala museer: Myndigheter en utökning med , varav är avsedda för Fri entré-reformen och 5 miljoner för Framtidens . Regeringen lämnade direktiv till som har tagit fram en utredning som innebär en renovering av byggnaden men som i väldigt liten utsträckning tar hänsyn till verksamheten. Kulturministern avvisade denna utredning och beställde en ny. Efter två utredningar står det ändå klart att ombyggnaden av , enligt den utredningen den borgerliga regeringen beställt, kommer att bli mycket kostsam, ca . Trots denna kostnad kommer inte museet att kunna bedriva en verksamhet värdig ett , man kommer t.ex. inte att ha fysiska möjligheter att ta emot internationella tillfälliga utställningar av den sort som dragit stora publikskaror till museet. Det finns planeringspengar avsatta för den aviserade ombyggnationen. Vi vill ge nya direktiv för planeringsarbetet med syfte att belysa inte bara byggnaden utan istället fokusera på verksamheten och därmed också se över möjligheten till nybyggnation på tomten bakom den befintliga byggnaden, dels för att skapa ett modernt i världsklass, dels för att se vilka möjligheter det finns att skapa ett design- och formmuseum. För att få till stånd en debatt om framtidens vill vi utlysa en idétävling ska framtidens se ut? Avsikten med en sådan idétävling är inte att diskutera yttre former för museibyggnader utan att istället belysa verksamhetsinnehåll, funktioner och förslag på hur man ökar tillgängligheten och får fler att besöka , ett innovativt, kreativt nationellt museum för konst, skulptur, design och form. Hur skapar vi ett museum i världsklass? Den närmare utformning av denna idétävling återkommer vi till. I propositionen står följande: Regeringen tillförde till för att bl.a. täcka kostnader som är kopplade till en kommande renovering. aviserades ytterligare en förstärkning om . Regeringen bedömer att myndigheten bör därutöver tillföras . Vårt förslag är att ändra direktiven för hur ska renoveras och omorientera uppdraget till större långsiktighet enligt vår beskrivning ovan. Vi anslår utöver regeringens anslag . Vi föreslår under anslag 8:1 Centrala museer: Myndigheter en utökning med , varav är avsedda för Fri entré-reformen och 5 miljoner för Framtidens . överlämnades betänkandet Uppdragsarkeologin i tiden (SOU 2005:80) men ännu har vi inte sett några förslag presenterade för . Vi socialdemokrater anser att det brådskar. Regeringen bör återkomma till med förslag. Dagens samhälle har inneburit att många äldre och underhållskrävande kyrkor återfinns i gles- och avfolkningsbygder där skattekraften är låg. En viktig finansieringskälla för arbetet med att underhålla kyrkorna är de så kallade prästlönetillgångarna. Millenniereformen mellan kyrka och stat innebar bland annat att stiftade en lag om att prästlönetillgångarna inte skulle beskattas 20012010. I proposition 1998/99:38 Staten och trossamfunden står följande att läsa: För tiden därefter skall beskattningen ses över med utgångspunkt i principbeslutet statkyrka-reformen. En förlängning av undantaget förutsätter dock ett nytt riksdagsbeslut om förlängning eller modifiering av övergångsregeln. När prästlönetillgångarna beläggs med skatt förlorar församlingarna medel till underhåll av kyrkobyggnaderna. Regeringen har inte analyserat vilka konsekvenser detta kommer att få för förvaltningen av kyrkobyggnaderna . Förändringen kan få stora konsekvenser i glesbygden eftersom de välbärgade stiften betalar ut den skattefria vinsten genom ett utjämningssystem till församlingarna med sämre ekonomi. Samarbete mellan statliga och regionala museer Det är viktigt att det finns ett gott samarbete mellan de statliga museerna och museer på regional nivå. Inte minst är det viktigt att det finns en generös attityd från de statliga museernas sida gentemot de regionala museerna. De statliga museerna disponerar mycket fler föremål än de visar. Vi tycker att det ska vara en bärande princip att visning av museernas föremål går före förvaring. Detta är inte minst viktigt eftersom hela svenska folket är med och bär kostnaden för de statliga museerna som till övervägande del är lokaliserade till . har tagit över ansvaret för över 2000 bilder som finns förvarade i ett brand- och stöldsäkert bildarkiv med klimatanläggning. Samlingen kommer med största sannolikhet att växa då museet redan nu mottagit donationer av EWK-bilder. En papperskonservator har också börjat gå igenom bilderna och upprättat en skötselplan. Detta är ett långsiktigt arbete. Många bilder är i dåligt skick och behöver successivt konserveras. För att klara detta behöver museet ett statsbidrag till driften av museet. Tack vare donation och bidrag från , LRF och har det varit möjligt att anställa en intendent och till och med . Tillsammans med personalen på museum bygger intendenten upp verksamheten i för politisk illustrationskonst. Tanken är att ska bli ett nordiskt centrum som även arbetar internationellt för den politiska illustrationskonsten. Detta var också vilja. Ett långsiktigt samarbete har inletts med internationella institutioner som arbetar med politisk illustrationskonst. Här kan nämnas the British Cartoon Archive vid , Avistegnernes Hus och Danske . Dessutom har ett samarbete inletts med politiska illustratörer från . Ambitionen är att kunna arbeta med gemensamma utställningsproduktioner och utbyte av utställningar. Museet är indelat i tre delar: en permanent personutställning, EWK-galleriet sam tematiska utställningar där även internationella utställningar kommer att visas. Syftet med museet är att bevara , sprida kännedom om EWK och hans konst, ge möjlighet till forskning på EWK-samlingen, stimulera intresset och förståelsen för den politiska illustrationskonsten samt genomföra nationella och internationella seminarier. Utan ett årligt statligt anslag till driften, kan museet inte behålla någon intendent för och verksamheten får i stort begränsas till att bevara . Bilderna kommer att vara i säkert förvar, men konserveringen av bilderna uteblir. Ett levande EWK-museum som möter andra politiska illustratörer och som arbetar i EWK:s anda måste förverkligas. Ett museum som möter en stor publik av unga och gamla och som stimulerar till forskning på samlingen. För en permanent anslår vi under anslag 8:2 Centrala museer, stiftelser. En ökad konkurrens inom biografvärlden höjer kvalitet och förbättrar tillgängligheten. Den svenska biografmarknaden är viktig för svensk films framtid. De allra flesta svenska filmer som produceras visas enbart i vårt eget land. Därför är det viktigt att det finns biografer i hela landet. Detta gäller även om teknikutvecklingen gör det möjligt att se spelfilm på andra sätt än i en biograf.