ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub561 · 2009-09-28 00:00:00 — Privata företags möjligheter att sälja akademisk utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över privata företags möjligheter att sälja akademisk utbildning. kunde studenter köpa akademiska (poänggivande) kurser av privata företag/organisationer. Men som ett led i att genomdriva tesen att all akademisk utbildning skall vara kostnadsfri togs denna möjlighet bort. Den verksamhet som dessa utbildningsföretag bedrev var mycket uppskattad. Det stora utbudet av kurser gav de studenter som ville skynda på sin utbildning, och/eller hinna ikapp studier som de tidigare misslyckats med, möjligheter att göra så på ett kostnadseffektivt vis. Det som studenten förlorar på kursavgiften vinner denne på den kortare kurstiden och därmed de lägre levnadskostnaderna. Den akademiska kvaliteten garanterades av att det var lärare från närliggande universitet som stod för examinationen. Utbildningsföretagen fungerade också som ett effektivt komplement till universiteten och högskolorna, genom att de tillgodosåg en stor del av den efterfrågan på populära kurser som lärosätena inte själva hade resurser att tillgodose. När möjligheten att på detta vis köpa akademiska kurser eliminerats, ökade trycket på universiteten. Detta gäller framförallt populära kurser på grundnivå. Men eftersom sådana kurser är nödvändiga för att läsa vidare inom ämnet, har en besvärande flaskhals skapats, vilket drivit upp betygskraven till orimliga nivåer. Följden av detta är att studenterna istället tvingas läsa upp sina betyg på komvux. Det tar tid och kostar därmed pengar. Möjlighet att köpa akademiska kurser med tydlig kvalitetskontroll har många fördelar. Den är kostnadseffektiv och den minskar trycket på universiteten genom att antalet sökande till de populära grundkurserna minskas, vilket ger universiteten bättre möjlighet att lägga resurser på de mera akademiska krävande fördjupningskurserna. Privatfinansierad utbildning i privat regi bidrar också till att vitalisera hela utbildningssystemet. Det är välbehövligt, ty även i akademiska miljöer tenderar gamla strukturer att bita sig fast, vilket gör det svårt för nya pedagogiska metoder och nya forskningsområden att utvecklas. Sist men inte minst, privatfinansierad högre utbildning gör det också möjligt för privata aktörer att etablera sig på en marknad som är stadd i snabb expansion och som innehåller en stor potential. Viktigast av allt är att den inte utmanar idén om att högre utbildning skall vara kostnadsfri. Så kommer den att vara även framgent. Den möjlighet jag här föreslår innebär ju bara ett frivilligt komplement vid sidan om den kostnadsfria högre utbildningen. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör regeringen se över privata företags möjligheter att sälja akademisk utbildning.
mot · GX02Ub564 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom erfarenhetsutbyte dra nationell lärdom av det israeliska mentorsprogrammet . har ett landsomfattande statligt program, Perach, där universitetsstudenter är mentorer åt skolbarn i åldrarna . Programmets mål är att berika och förbättra livet för barn som kommer från icke-privilegierad bakgrund genom en varm och omtänksam relation med en personlig hjälpa universitetsstudenter att klara kostnaderna för högre utbildning genom stipendier och akademiska meriter i utbyte mot deras arbete med behövande barn universitetsstudenter landets framtida ledare inom sina områden får ta del av några av landets mest angelägna sociala problem och genom det minska klyftorna i samhället understödja tolerans och förståelse mellan olika delar av samhället genom gemensamma aktiviteter. De barn som deltar som adepter kommer oftast från ofördelaktiga socioekonomiska förhållanden. av barnen är nya immigranter. I mentorsprogrammet deltar även barn med funktionsnedsättning och barn vars fäder sitter i fängelse. Perach är organiserat med ett litet huvudkontor och regionala kontor på universitet runt om i . I varje region finns 5070 koordinatorer som alla är studenter och tidigare mentorer. Varje koordinator har ansvar för 50 mentorer. Koordinatorn är den som, efter intervjuer och avstämning av bakgrund/situation, parar ihop mentorer och adepter. I programmet ingår också Enrichment centers, berikningscenter eller bildningscenter om man så vill. Dessa mötesplatser är öppna på eftermiddagarna och där finns böcker, videos, datorer, utbildningsspel och olika typer av konstmaterial som mentorer och adepter kan ta del av tillsammans. Programmet har dessutom ett antal interaktiva Science centers där barnen uppmuntras och stimuleras att leka sig fram till kunskap i interaktiva stationer, utställningar, workshops. Här finns också eftermiddagsundervisning och under loven heldagsprogram. Perach har inspirerat till ett snarlikt projekt, Näktergalen, som sedan starten fört samman mer än 1 000 barn och mentorer. Grundidén med Näktergalen är att genom möten mellan människor lär man sig om varandra och kan bättre förstå varandras olikheter och likheter. Den etniska och sociala mångfald som finns både i samhället och inom skolan studenters och barns olika bakgrund ses som en stor tillgång. i sin tur har inspirerat till ett 20-tal projekt, i och i övriga . startade till exempel , genom Barne- och likestillingsdepartementet, mentorssatsningen Nattergalen för låg- och mellanstadiebarn i samarbete med 8 högskolor och universitet. Syftet med den norska satsningen är bland annat att bidra till att barn och unga med minoritetsbakgrund fullföljer sin utbildning. Ett annat syfte är att stärka de mångkulturella erfarenheterna och öka kunskapen om barn, unga och familjer med minoritetsbakgrund hos studenter som ska arbeta med barn och inom sociala områden. har mycket att vinna genom att via erfarenhetsutbyte dra nationell lärdom av Perach, dess Enrichment centers och dess Science centers. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub572 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn och ungdomar med hörselnedsättning bör få bättre tillgång till teckenspråk, hörseltekniska anpassningar och hörselutbildade lärare i skolan. Över en 1,1 miljon människor har olika grader av hörselnedsättning. Antalet ökar och har blivit ett stort och växande folkhälsoproblem. En utsatt grupp är barn. Enligt () finns det över 10000 barn i i åldern 020år som lever med en hörselnedsättning. I åldrar, , antas cirka 3000elever vara döva eller få hjälpmedel på grund av hörselnedsättning. Det innebär att en stor del hörselnedsatta barn inte har tillgång till hjälpmedel i skolan. Många elever upplever att de inte får den hjälp som de skulle behöva för att på lika villkor kunna ta del av undervisningen. För att barn med hörselnedsättningar ska få samma möjligheter till utbildning som hörande elever behöver de gå i en skola med små klasser, där de har möjlighet att utnyttja hörselteknisk utrustning, tillgång till teckenspråk samt personal med hörselpedagogisk utbildning. Statistik från HRF visar dock att endast 16procent av alla hörselskadade och döva barn och ungdomar erbjuds en sådan skola. Majoriteten, 84procent, går i vanliga skolor där tillgången till hörselteknisk utrustning ofta är obefintlig. Att andelen anpassade lokaler är så låg är ett stort problem. Vi anser att den grupp barn med hörselnedsättning som står utan hjälpmedel måste uppmärksammas. Risken är att barnen kan få problem med att följa undervisningen med utanförskap som följd eftersom det kan vara svårt att höra vad som sägs i klassrum och på raster. Konsekvenserna kan bli förödande, inte minst senare i livet. Många hörselskadade elever lämnar och gymnasiet utan godkända betyg. Hela 36,7procent av de sökande 20012006 till Riksgymnasiet för hörselskadade var obehöriga. Det kan jämföras med att genomsnittet för hela landet var 10,5procent. Denna skillnad är uppseendeväckande men ger upphov till alldeles för lite debatt. Det finns också ett för litet utbud av gymnasieskolor för hörselskadade. Utöver Riksgymnasiet i finns ett fåtal skolor. Det skapar dålig konkurrens och försämrar valmöjligheterna för hörselskadade elever. För många 16-åringar är det ett stort steg att flytta till en helt ny stad och resultatet blir istället en skola i den egna kommunen som kanske håller en mycket låg kvalitet vad det gäller teckenspråk och andra nödvändiga hjälpmedel. Fler skolor för döva vore därför mycket önskvärt. I utredningen och teckenspråkiga Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54) framkommer det att barns behov av teckenspråk inte alltid uppmärksammas. Bristen på kunskap om vilka som behöver teckenspråk beror ofta på att många hörselskadade går integrerade i skolor där deras behov inte uppmärksammas. Denna problematik måste tas på allvar av regeringen och åtgärdas. Tillgången på teckenspråkslärare är också ett problem. Det är svårt att få elever att intressera sig för teckenspråk, vilket ger anledning till oro för tillgången på tolkar . Regeringen bör ta den utvecklingen på allvar.
mot · GX02A202 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt göra en översyn av arbetsrätten och i första hand LAS i syfte att anpassa lagstiftningen till dagens förhållanden. Var tid reglerar sin arbetsmarknad utifrån dess förutsättningar. kom därför storföretagens förutsättningar att prägla lagstiftningen, vilket gör att den på arbetsrättens område framstår som föråldrad. Lagstiftningen om LAS är ett exempel på detta. Småföretagens situation är under debatt, då den svenska modellen med omfattande kollektiva lösningar och goda möjligheter för fackliga organisationer att bevaka dessa inte är den idealiska formen för de små företagen. Undersökningar visar att endast en tredjedel av företagarna med färre än 50 anställda är nöjda med kollektivavtalen. Om de försöker finna kreativa lösningar i full överensstämmelse med de anställda så löper de stor risk att utsättas för stridsåtgärder och blockader från facket. Styrkeförhållandena på arbetsmarknaden har därmed förskjutits från medlemmarnas intressen och till företagarens nackdel. Det är knappast så att det finns någon valfrihet i dagens kollektivavtal som man kan fråga sig om situationen kan beskrivas som ett reellt avtal då ett sådant kräver frivillighet från båda parter. framstår det som tydligt att den rigorösa regleringen av arbetsmarknaden inneburit svårigheter för dem som står utanför att komma in. Detta innebär att arbetsmarknaden stagnerar. Situationen framstår som extra allvarlig då alla uppenbarligen är överens om att framtidens jobb finns just i de små och medelstora företagen. Arbetsmarknadens parter har i ett stort ansvar för jobben, anställningsförhållandena och lönesättningen. Samhället, via lagstiftaren, har ett stort ansvar för att gällande lag är anpassad efter respektive tids förhållanden. Mot den bakgrunden är det viktigt med en modernisering av anställnings- och uppsägningsvillkoren på arbetsmarknaden då turordningsreglerna försvårar för företag att organisera sin verksamhet på effektivast möjliga sätt. Den målsättningen är en nyckelfråga för hela samhället då arbete ger inkomster, inkomster ger skatter och skatter ger välfärd. En översyn av arbetsrätten och i första hand LAS är en åtgärd som bör göras skyndsamt för att anpassa lagstiftningen till dagens samhälle. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02A203 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpning av lagen om åldersdiskriminering. Alla människors lika värde och rättigheter kan tyckas vara en vedertagen inriktning men så är det inte. Vid fyllda förlorar många människor sin rätt. Många blir ifrågasatta när de söker lån, abonnemang av olika slag eller betalkort trots att de genom ett långt liv har skött sina åtaganden på ett klanderfritt sätt. Det är alltså fråga om en åldersdiskriminering. Förhållandet är underligt då samhället framhåller de äldre som en kunskapsresurs och att erfarenheten behövs i arbetslivet efter uppnådd pensionsålder. Givet finns det visst regelverk som bör knytas till ålder. Det är körkort och köp av alkohol för att ta två exempel. Därutöver bör andra värderingar styra, exempelvis om lån ska medges. Dagens pensionärer är ofta välbeställda och vana att hantera såväl köpkort, mobiltelefoner och övrigt som ett modernt samhälle erbjuder. Att då diskrimineras eller omyndigförklaras på grund av en uppnådd ålder framstår som djupt kränkande. Mot den bakgrunden är det att skärpa lagen mot åldersdiskriminering. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02A206 · 2009-09-25 00:00:00 — Fler vägar tillbaka till arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att söka fler vägar tillbaka till arbete. Regeringen har gjort ett fantastiskt gott arbete med att hitta vägar för att få fler tillbaka i arbete. I en svår ekonomisk tid med många varsel och svårt för unga att få jobb behövs ännu fler sätt. Tyvärr innebär den finansiella krisen och lågkonjunkturen att vi framöver kommer att se en hög arbetslöshet i . Många av dessa personer har ingen eller inte rätt utbildning, saknar praktik och yrkeserfarenhet eller en svensk examen. För dessa kan det ta mycket att komma in i riktiga jobb om inte extraordinära åtgärder sätts in. Troligen behöver man avsätta resurser och kraft för att nå goda resultat längre fram. Vid möten med och Arbetsförmedlingens personal har det framkommit förslag till att ytterligare förbättra och förenkla vägen tillbaka till arbete. Det kan gälla såväl arbetslösa som sjukskrivna. Möjlighet till lönebidrag på gamla arbetsplatsen för dem med klara diagnoser, exempelvis stroke. Flexiblare ersättningssystem för dem som vill men inte kan jobba. Tidsbegränsad studiefinansiering för komplettering för dem under . Fler chanser till nystart för ungdomar med stöd från Arbetsförmedlingen. Ersättning till handledare för praktik till långtidsarbetslösa. Bevarad introduktionsersättning för invandrare vid studier på högskola . Det är viktigt att fortsätta återgången till full sysselsättning och att hitta genvägar som ger större möjligheter till ett riktigt jobb. Ett fortsatt arbete för att utveckla nya lösningar inom ramen för befintliga system är därför nödvändigt.
mot · GX02A207 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lönebidragsanställda möjlighet att med bibehållna bidrag arbeta fram till . Allas lika rätt präglar dagens samhällsbyggande. Utifrån det synsättet skapar samhället former som stimulerar företag och organisationer att anställa människor med ett handikapp. Samhället stödjer människor med ett handikapp vid en anställning med ett lönebidrag i syfte att kunna erbjuda rätten till ett arbete. Detta gäller dock inte lika för alla. När en ordinarie anställd i samhället har uppnått pensionsåldern har de möjlighet att välja om de vill arbeta eller gå i pension. Samma rätt tillkommer inte en person som är anställd med lönebidrag. För att devisen allas lika rätt ska ha ett reellt innehåll fordras att regelverket är det samma för alla oavsett om personen är handikappad eller ej. Samhällets önskan att allt fler ska ge extra till arbetsmarknaden är en målsättning som är bra och bör därför omfatta alla. Därför är det viktigt att förändra regelverket så att även personer med lönebidrag ges rätten att fortsätta arbeta fram till om de så önskar, med bibehållet lönebidrag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02A208 · 2009-09-29 00:00:00 — Åldersgränser och funktionsnedsattas möjligheter att arbeta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att 65-årsgränsen för funktionsnedsattas möjlighet att fortsätta arbeta höjs till den av beslutade pensionsåldern, . I dagens samhälle bör alla som vill och kan fortsätta arbeta efter 65-årsdagen ges möjlighet att göra det. Tyvärr finns det hindrande åldersgränser, dels genom den lagstiftning vi har, dels genom fackliga avtal. Vi anser att denna möjlighet även ska gälla personer med lönebidrag. ges bilstöd till funktionsnedsatta personer som är beroende av motorfordon för att kunna förvärvsarbeta. Därefter tas det bort till och med för dem som skulle vilja fortsätta arbeta ett tag till. Ett annat exempel är bestämmelser om arbetshjälpmedel och möjlighet att ge bidrag till reparationer av dem. Också här finns en 65-årsgräns. Som exempel kan nämnas en man som behövde elrullstol för att kunna arbeta. Rullstolen gick sönder efter hans 65-årsdag och något bidrag för att reparera den kunde han inte få därför att förordning la hinder i vägen. Vi anser att dessa kronologiska åldersgränser är förlegade och måste i varje fall höjas till den av beslutade pensionsåldern, . Helst skulle vi vilja se att åldersgränsen borttogs helt och att det gjordes en individuell bedömning av den funktionsnedsattes förmåga att arbeta vidare med stöd av sina arbetshjälpmedel. Det är ju en självklarhet att alla som vill och kan fortsätta arbeta högre upp i åldrarna inte ska hindras från att göra det på grund av åldersdiskriminering eller på grund av en funktionsnedsättning. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02A214 · 2009-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om valfrihetssystem också ska omfatta arbetsförmedlingsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen bör bolagiseras och delta på samma villkor som andra privata aktörer i framtida upphandlingar av arbetsförmedlingstjänster. Det är viktigt att ge ett alternativ till upphandling enligt lagen om offentlig upphandling och ett stöd för kundval inom det offentligt finansierade arbetsförmedlingsområdet. Vidare är det av vikt att en ny fristående myndighet ges ansvaret för upphandling och myndighetsutövning för bedömning av ersättning. Vid i vann motionen En effektivare modell för upphandling av arbetsförmedling med mera1 av riksdagsledamöterna stämmans gillande. Då de själva inte kan väcka motionen och då jag tillsammans med under förra väckte en motion i samma ärende (motion 2008/09:A353 Andra aktörer än Arbetsförmedlingen) så motionerar jag igen i samma ärende. Argumenten för detta är väldokumenterade. Motion 46. St%c3%a4mmohandlingar+Moderaternas+arbetsst%c3%a4mma+2009.pdf&Attachment=True
mot · GX02A215 · 2009-09-28 00:00:00 — Fackets vetorätt vid upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fackliga organisationers vetorätt mot entreprenad enligt MBL. Ett problem som särskilt påverkar små och medelstora företag är den fackliga vetorätten vid upphandlingar. Enligt 3940 §§ lagen om medbestämmande (MBL) kan de fackliga organisationerna i vissa fall genom veto hindra arbetsgivaren att anlita en entreprenör, nämligen om den fackliga organisationen bedömer att entreprenören kan förväntas bryta mot lag, kollektivavtal eller på annat sätt strida mot det som är allmänt vedertaget inom avtalsområdet. Löntagarintresset i sådana situationer måste kunna bevakas av arbetstagarorganisationen hos entreprenören, och inte av facket hos den arbetsgivare som ska ta in entreprenören. Arbetsmiljölagstiftningen och skyddsombudens befogenheter gäller på hela arbetsmarknaden, och i den mån direkt lagstridig verksamhet förekommer är detta något som ska beivras av rättsväsendet. Det finns alltså inte skäl att ge fackliga organisationer en exklusiv vetorätt över arbetsgivarens beslut i dessa situationer. Vetorätten vid upphandlingar ska därför avskaffas.
mot · GX02A217 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring av arbetstidslagen genom införande av en timbank. Den svenska arbetstidslagstiftningen bygger i mångt och mycket på industrisamhällets produktionsformer. Detta skapar en arbetssituation där många människor inte ges möjlighet att påverka sin arbetstid trots att detta skulle vara fullt möjligt. Flexiblare regler ger individen mer makt över sin egen vardag, och bidrar också till ett mer dynamiskt arbetsliv. Att ge den enskilde större inflytande över hur arbetstiden ska fördelas betyder också särskilt mycket för småbarnsföräldrar eller anhöriga till vård- och omsorgsbehövande. Vi vill genomföra en arbetstidsreform som ger större frihet för den enskilde att påverka sin arbetstid. Det ska bli möjligt att ta ut sin ledighet i enstaka timmar för den som vill. Vi föreslår att den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Varje arbetstagare får sedan själv bestämma, efter dialog med arbetsgivaren, om timbanken ska tas ut i enstaka timmar, hela semesterdagar eller i pengar. I förekommande fall kan det även behövas lokala avtal för hur denna ledighet ska kunna tas ut.
mot · GX02A218 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en arbetsförmedlingspeng. Vi har skolpeng, vårdval och barnomsorgspeng. är det att utmana ytterligare en offentlig myndighet, nämligen Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingens uppdrag är omfattande och rymmer bland annat rollen att vara både utförare och upphandlare av förmedlingstjänster. Det finns en rad olika modeller i andra länder som är intressanta att studera, speciellt modell. I har man bolagiserat den statliga arbetsförmedlingen som verkar på marknaden tillsammans med andra förmedlingsaktörer. Uppföljning, kvalitetskriterier och omdömen är till för att upprätthålla kvaliteten i förmedlingsverksamheten oavsett huvudman. har kommit en bit på väg. kan fristående förmedlingsaktörer, s.k. kompletterande aktörer, hjälpa grupper som står långt från arbetsmarknaden, men systemet borde utvecklas och omfatta en renodlad kundvalsmodell för alla förmedlingstjänster, från dag ett. Det bidrar till framväxten av nya företag, en sund konkurrens och nya jobb som det ger den arbetslöse individen makten att själv välja förmedling. Det är av stor vikt både för matchningen och för tryggheten i att gå till någon som förstår ens kompetens och behov. Genom att en förmedlingspeng följer den arbetslöse kan man välja bort de aktörer som inte klarar kraven från sina kunder. De som inte får tillräckligt med stöd och hjälp kan med en arbetsförmedlingspeng vända sig till ett annat förmedlingsföretag som bättre passar den enskilde. En arbetsförmedlingspeng skulle öka valfriheten och bidra till framväxten av nya tjänsteföretag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02A221 · 2009-09-25 00:00:00 — Dröjsmålsränta på försenad a-kassa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dröjsmålsränta på försenade utbetalningar från arbetslöshetsförsäkringen. Många svenskar har blivit arbetslösa. Det är en enorm tragedi för den enskilde. Många av dem har också månatligen betalat sin a-kasseavgift i hopp om att om man blir uppsagd så ska man ha en viss ekonomisk trygghet i form av a-kassan. Själva förnuftet säger att a-kassa ska betalas ut istället för lön om man är berättigad till detta. har jag blivit varse om flertalet fall där man gått månader utan att få sin a-kassa. De berättigade frågorna blir: Vad är det som tar sådan tid? Varför fungerar inte det system som är uppbyggt? Hur kan man låta människor vänta tre, fem, på att få sin berättigade ekonomiska ersättning? A-kassorna är inte statliga, men finansieras till stora delar med offentliga medel. A-kassorna är inrättade i ett trygghetssystem för att bistå och hjälpa människor som blivit arbetslösa. Det offentliga och det samhälleliga systemet är inte till för sig självt utan för de människor det arbetar åt. I perspektivet människan framför staten är det självklart att om det samhälleliga systemet inte klarar sitt åtagande så måste den enskilde kompenseras för detta. Det går inte att nog kompensera månader utan ekonomisk ersättning, dessa månader då man levt på snälla släktingar eller på ekonomiskt bistånd. Det minsta man kan kräva är att det införs en dröjsmålsränta på icke utbetalad arbetslöshetsersättning från det att man blivit uppsagd till dess att första utbetalningen görs. Först då infrias principen om den enskilde individens rätt och rättigheter gentemot samhället.