ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub288 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av skolbibliotek. I 5 § bibliotekslagen (SFS 1996:1596) anges: Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Skolbibliotekens roll för att utjämna olika förutsättningar mellan barn med olika social och etnisk bakgrund är viktig. Barn som talar ett annat språk än svenska hemma eller barn med få böcker hemma kan genom skolbiblioteken komma i kontakt med böcker och grundlägga sina läs- och studievanor och intresse för läsning för resten av livet. Bibliotekens betydelse för kunskapsinhämtandet i skolan är betydelsefull. Den internationella läsundersökningen Pirls 2006, som presenterades , framhåller brister hos de svenska skolbiblioteken som en viktig del till brister i svenska barns läskunnighet. Läsundersökningen visar dessutom att av de svenska eleverna går i en skola med en heltidsanställd bibliotekarie. I jämförelse med de andra nordiska länderna är det få svenska elever som går i skolor med skolbibliotek med mer än 500 böcker och tio tidskrifter. Svenska elever går sällan till något annat bibliotek än klassens eget, och svenska barn lånar färre böcker på skolbiblioteket än barnen i grannländerna. Skolbiblioteken har stor betydelse för tillhandahållandet av information och läsupplevelser via datorer, Internet och andra medier. Staten har ett ansvar för att se till att bibliotekslagen följs och måste mer aktivt se över att bibliotekslagens femte paragraf inte bara är en tom fras. Frågan om skolbibliotek bör exempelvis ingå vid kommuninspektioner. och Myndigheten för skolutveckling bör av regeringen ges ett tydligt uppdrag i frågan.
mot · GX02Ub293 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att agronomprogrammet ska anpassas till Bolognaprocessen och ha en sammanlagd studietid . Vid förra valde utskottet att lämna en liknande motion utan åtgärd eftersom det då pågick en diskussion som berörde flera utbildningar vid . Då frågan om en förlängning av agronomprogrammet fortfarande inte är löst väcker undertecknad ånyo frågan. SLU har vid upprepade tillfällen hemställt att agronomprogrammet, liksom övriga långa utbildningar vid SLU, ska vara femårig. SLU:s motiv för förlängningen vilken regleras i en förordning som bara kan ändras efter beslut från regeringen är att agronomen i yrkeslivet har samma krav gällande avancerade kunskaper och färdigheter som de som utbildas vid de femåriga programmen för jägmästare, hortonom och landskapsarkitekt, vilket till exempel avspeglas i att de har samma fördjupning i examensmålen. Enligt styrelsen har också kraven på vetenskapligt grundade och tillämpade kunskaper ökat inom yrkesrollen. En viktig information i sammanhanget är att de flesta som avlägger agronomexamen redan i princip studerar . Bolognaprocessen är ett europeiskt samarbete kring högre utbildning som omfattar 45 länder. Tanken är att de högre utbildningarna ska harmonieras och bli jämförbara i hela EU. Processen som startade har haft tre övergripande mål: att främja konkurrens- och attraktionskraft som utbildningskontinent. För att anpassa sig till Bolognaprocessen har de flesta längre svenska utbildningar gjorts femåriga, uppdelat grundexamen och masterexamen. Det gäller till exempel civilingenjörs-, jägmästar- och hortonomutbildningen men märkligt nog inte agronomutbildningen, som ju är likvärdig de andra nämnda utbildningarna. Självklart måste nu agronomutbildningen förlängas på motsvarande sätt, så att inte det svenska agronomprogrammet kommer att få lägre status än andra motsvarande universitetsutbildningar i och . Om utbildningen inte anpassas till Bolognasystemet försvåras dessutom internationella studentutbyten och agronomernas internationella anställningsbarhet försämras. Detta är djupt olyckligt med tanke på alla agronomer som finns verksamma i internationellt biståndsarbete. En förlängd agronomutbildning är mycket viktig också för de stora och spännande utmaningar som står inför, inte bara inom livsmedelssektorn utan även inom den biobränslebaserade energisektorn och den framväxande miljötekniska marknaden. Inom samtliga dessa områden kommer agronomer och deras kompetens att vara av mycket stor betydelse.
mot · GX02Ub294 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avgiftsfri skola. Skolan har många aktiviteter och arrangemang, där elevernas vårdnadshavare förväntas bidra med pengar. Även om det kan handla om en liten summa är det en kostnad som tenderar att öka år . Självklart är det bra med många aktiviteter, men det finns många föräldrar som inte har råd med dessa utgifter. Det kan vara en ensamförälder, en långtidssjuk eller arbetslös vars ekonomi är hårt ansträngd. Skolan hänvisar till skollagens 4 kap. 4 § som säger följande: Utbildningen i skall vara avgiftsfri för eleverna. De skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Vad enstaka inslag och obetydlig kostnad innebär tolkas olika från skola till skola. Därför är detta regelverk inte bra. Om skolan arrangerar olika aktiviteter som kostar pengar och detta dessutom sker fler gånger kan totalsumman ändå bli ganska betydande. Familjer med knapp ekonomi hamnar i ett dilemma när det gäller vilka typer av aktiviteter deras barn kan delta i. finns en stor press på eleverna att man skall ha de senaste inneprylarna och märkeskläderna. Även om detta är något som varje förälder måste förhålla sig till, borde skolan inte bidra ytterligare till att särskilja eleverna utifrån deras föräldrars ekonomiska situation. Därför borde precisera skollagens bestämmelse om avgiftsfrihet. På så sätt får elever och föräldrar en stärkt position gentemot skolans huvudman, och skolan bättre stöd att följa lagstiftarens avsikt.
mot · GX02Ub295 · 2009-09-28 00:00:00 — Elevmajoritet i lokala skolstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla lokala skolstyrelser med elevmajoritet. Att ha en skolstyrelse med elevmajoritet innebär inte att eleverna kan styra hela skolan, utan att deras inflytande stärks inom de områden de ansvarar för. De skolstyrelser som har elevmajoritet anser att detta fungerar väl och att eleverna tar ett gott ansvar för skolan. Det utvecklar också skolan som arbetsplats genom att eleverna genom sina representanter får komma till tals i viktiga frågor som rör dem. Det är en skolning som måste finnas i en modern skola som investerar för framtiden. Som ett led i att förbättra ungdomars inflytande i skolan införde den socialdemokratiska regeringen försök med lokala skolstyrelser med elevmajoritet på gymnasiet. har möjligheten permanentats och är det över 40 gymnasieskolor som arbetar framgångsrikt med denna modell, bland annat i där den borgerliga regimen vill avskaffa möjligheterna för lokala skolstyrelser att ha elevmajoritet. Eleverna är naturligtvis mycket besvikna över denna tillbakagång. är det självklart att arbetstagare har inflytande över sin arbetsplats, men så är inte fallet i skolan när det gäller elevinflytandet. Att gymnasieelever, som i många fall även är myndiga, ska ha samma möjligheter i skolan är dessvärre fortfarande långt ifrån självklart, vilket det borde vara. En av skolans främsta uppgifter är att främja lärande om demokrati, värdegrund och mänskliga rättigheter samt att verka för att öka barns och ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet. I skollagen betonas särskilt skolans uppdrag att fostra demokratiska samhällsmedborgare och att inflytandet i skolan ska öka i takt med ålder och mognad.
mot · GX02Ub296 · 2009-09-30 00:00:00 — En förskola med kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om både förskollärare och barnskötare i en förskola med kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en färdigutbildningsmodell för barnskötare inom ramen för gymnasieutbildningen. En förskola med hög kvalitet och utbildad personal är ett viktigt besked till barn och föräldrar. Det är att investera . Den borgerliga regeringen har visat ett svagt intresse för barnskötaren och inga initiativ har tagit för en färdigutbildningsmodell. Istället har vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng genomförts utan krav på kvalitet och barns bästa. Detta trots att förskolan har uppenbara problem med kvaliteten. Barn är olika, kommer från olika verkligheter, utvecklas olika och har olika behov. Förskolan ska tillsammans med hemmen stödja barnens sociala utveckling. Också barnskötaren kan vara en viktig resurs i det arbetet. Av den anledningen är det viktigt att för framtiden tydliggöra att kvalitet betyder både förskollärare och barnskötare. Båda yrkesgrupperna behövs för våra barns välfärd. Det pedagogiska innehållet i förskolan ska stärkas, det betyder att det ska läggas vikt på att utbilda och anställa förskollärare men det betyder inte att barnskötaren inte behövs i en förskola med kvalitet. Det är också mycket viktigt att säkerställa att en ny skolreform 2011 betyder att både förskollärare och barnskötare är önskvärda inom förskolan. Lika stor vikt som vi lägger vid att utveckla förskolan och förskollärare behöver läggas vid att utveckla förskolan och barnskötaren. Det finns behov att formulera en färdigutbildningsmodell inom ramen för gymnasieutbildningen en modell där fackförbund och arbetsgivare ska vara delaktiga i att utveckla modellen. På så sätt kan vi ge mångfald och en förskola med kvalitet som på olika sätt med olika yrkeskunskaper kan möta barns behov. Det ger en trygghet i vardagen för barn och föräldrar.
mot · GX02Ub297 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av läsfrämjande insatser i förskolan, av biblioteken och i läsfrämjande-projekt. Ett välfungerade språk är grunden till att fullt ut kunna tillvarata och utveckla sina demokratiska rättigheter. Mycket av språkutvecklingen grundläggs , och därför spelar förskolan en viktig roll för barns språkutveckling. För att varje barn ska kunna tillägna sig ett rikt språk är det viktigt att de tidigt får ta del av böcker. Vuxnas högläsning för små barn är av stor betydelse. Det behövs ett strukturerat arbetssätt i förskolorna för att stödja barnens språkutveckling som en del i den fria leken. Särskilt engagemang behöver ges till barn som har svenska som andra språk. Det är viktigt med återkommande och regelbundna tillfällen till sagostunder med barn i grupp och för enskilda barn. Bibliotek med mer resurser till uppsökande verksamhet skulle kunna vara en resurs att använda för att locka barnens språkutveckling via böcker. Men det är också angeläget med satsningar på läsfrämjande i den form som vi känner som . Detta bör ges den borgerliga regeringen tillkänna.
mot · GX02Ub298 · 2009-09-29 00:00:00 — Barns rätt att utvärdera sina lärare och sin skolsituation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt att utvärdera sina lärare och sin skolsituation. Med den borgerliga utbildningspolitiken har man infört nya regler där eleverna ska bli utvärderade och granskade. Vi tycker inte att det är en väg till en bättre skola att föra in betygsliknande skriftliga omdömen från första klass för att utvärdera eleven. Istället bör man tänka på att göra barnen mer delaktiga i skolan och undervisningen och se det som en del av en bättre skola för eleverna. Att föra in betygsliknande skriftliga omdömen av eleverna från första klass är befängt. Hur ska en sjuåring veta hur man ska bete sig för att läraren ska bli nöjd? Och är det helt styrda elever som inte vågar ha egna åsikter som vi ska forma i den nya skolan? Vill vi inte istället ha barn som vågar stå för sina åsikter och gärna utvecklar debatten i klassrummet istället för att sitta tysta i rädsla för att få ett dåligt omdöme? Däremot anser vi att barnens synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen. En skriftlig utvärdering av skolan och lärarens insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevens ålder och mognad. Eller för att citera artikel 12: Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Arbetet med elevinflytande och elevdemokrati skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner i . På vissa håll fungerar meningsutbytet mellan elever och lärare bra men på många håll brister det. Det är därför viktigt att en standardnivå för elevers rätt till utvärdering av skolan formuleras. Precis som vuxna har rätt att utvärdera sin arbetsmiljö och arbetssituation ska barnen ha samma rätt. På så sätt kan arbetet med en skola för alla fortsätta.
mot · GX02Ub305 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skollagen. Utifrån det mångkulturella samhälle vi lever i bör läroplanen för det obligatoriska skolväsendet ses över. I finns en strävan efter att den svenska skolan ska vara icke-konfessionell i linje med det sekulariserade samhälle vi lever i. Det är viktigt att skollagen är utformad i enlighet med detta.
mot · GX02Ub306 · 2009-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IT och lärandet. genomsyrar IT våra liv på många områden. Dagens elever behöver delvis andra kunskaper och färdigheter än elever behövde för fem eller . Höga krav på elevernas datorkunnande ställs inför deras framtida arbetsliv. Därför är det angeläget att ett flexibelt lärande och arbetssätt genomsyrar skolornas vardag så att dessa behov kan tillgodoses. Programvaror och datorer bör utnyttjas mer för lärande och för att utveckla barns kunskap, till exempel genom nya interaktiva sätt att lära ut. vet vi att den tekniska utvecklingen har varit avsevärt snabbare än skolornas utveckling. Vidare visar erfarenheter från kommunsektorn att många kommuner inte har uppdaterat sina riktlinjer för IT på åtskilliga år och att underhållet av datamiljöerna är eftersatt. Därför är det centralt att regeringen tar ett helhetsgrepp på frågor rörande IT i skolan i den kommande skolpropositionen. Enligt uppgift från saknar drygt sju av tio lärare i och drygt två av tio lärare i gymnasieskolan en egen dator i tjänsten. Om inte skolans personal får tillgång till bättre utrustning riskerar nämnda förhållande att lägga en hämsko på undervisningens kvalitet. Lärarnas kunskaper kring moderna undervisningsformer begränsas och elevers olika sätt att lära sig kan inte beaktas tillräckligt. Vissa elever får således det svårare att tillgodogöra sig erforderliga kunskaper och färdigheter inför arbetslivet. Enligt skollagen (SFS 1985:1100) är kommunerna huvudmän för och kommunerna och landstingen är huvudmän för gymnasieskolan (1kap. 4 §). Huvudmannaskapet innebär bland annat att det är kommunerna som sköter finansieringen av skolornas verksamhet, exempelvis läromedel, lärarlöner, lokaler, elevvård och administration. Kostnaderna för en elevplats varierar således mellan skolor och kommuner. Det är alltså upp till kommunerna att införskaffa läromedel till skolan, vilket även torde inkludera datorer. Det finns emellertid inget ramavtal som kommunerna kan åberopa vid införskaffande av datorer. Inte heller finns det några nationella riktlinjer i övrigt vad gäller datautrustning och prisrekommendationer. Det innebär att det är upp till den enskilda kommunen att bestämma i dessa frågor. Regeringen bör se över möjligheten att införa en nationell datapeng, som innebär att alla lärare har rätt till en dator i arbetet. Enligt en rapport från går det att utrusta samtliga lärare med datorer som har en rimlig standard från . Genom ett nationellt ramavtal, som exempelvis förhandlas fram med hjälp av Kommuner och Landsting, skulle denna kostnad kunna pressas ytterligare. behövs ett gemensamt grepp på frågor rörande IT i skolan.
mot · GX02Ub308 · 2009-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta distansutbildningar. Distansundervisning är generellt sett förbjuden inom den svenska grund- och gymnasieskolan. på i har emellertid erhållit dispens att bedriva distansundervisning för bland annat sjuka och utlandssvenskar. Därutöver har gymnasium fått i uppdrag av att sköta undervisningen för svenska gymnasieelever som befinner sig utomlands, då deras föräldrar exempelvis arbetar med biståndsfrågor eller bedriver forskning utomlands. antogs även svenska elever (som bodde i ) på gymnasiums distansutbildning, men detta förfarande fick kritik från . Så fick man inte göra trots att det i huvudsak handlade om elever med social fobi och elever som bodde långt bort. har signalerat att man vill tillåta en något mer generös tillståndsprövning, men förfarandet ska fortfarande vara strikt och stelt. inställning rimmar illa med regeringens valfrihetsreformer på skolområdet och går tvärs emot de pedagogiska möjligheter som har öppnas upp med modern teknologi, såsom IT och lärplattformar i undervisningen. Nämnda pedagogiska lösningar möjliggör en effektiv distansundervisning med bibehållna kravbilder. öppnas dörren till alla elever som stimuleras och lär sig mer då modern teknologi används i undervisningen. Det är välkänt att modern teknik numera genomsyrar våra liv på ett genomgripande sätt. Detta blir särskilt tydligt bland gruppen barn och ungdomar, där drygt 80procent använder Internet eller nästan . En sådan utveckling finns all anledning att omfamna från politiskt håll. Gymnasieskolan, som är en frivillig undervisningsform, måste tillåtas att genomföra distansutbildningar för de elever som efterfrågar just denna undervisningsform. uppgift handlar då mer om att fokusera på att alla elever, genom eget arbete, ska kunna erhålla de kunskaper och färdigheter som de behöver för att förverkliga sina livsdrömmar. Det är genom valfrihet och ett tydligt kunskapsfokus som vi bygger framtidens kunskapsskola.
mot · GX02Ub311 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läroböcker i skolan. har genomfört en läroboksgranskning som visar att det finns exempel på stereotypa och onyanserade framställningar av olika grupper, som kan upplevas som diskriminerande eller kränkande. RFSL Ungdom har granskat skolans biologiböcker och funnit att dessa har gammaldags och ibland kränkande texter om homo- och bisexuella personer. Detta är naturligtvis inte acceptabelt vare sig utifrån rena faktauppgifter eller utifrån att vårt samhälle förändrats till att vara ett mer tolerant samhälle med respekt för att människor är olika. Kunskaper är en färskvara och förändras ständigt. I dagens kunskapsskola förekommer det kurslitteratur i form av böcker men också mycket information som kan hämtas via Internet. Det gör att det säkerligen kan vara svårt att sålla för de barn och ungdomar som ska lära sig mer i skilda ämnen. Det är därför angeläget att det skolmaterial som finns och som används i dagens moderna skola är relevant för den tid och den tidsanda som råder i det omgivande samhället.
mot · GX02Ub313 · 2009-09-29 00:00:00 — Funktionshindrades rätt till utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshindrades rätt till utbildning och stöd att klara en utbildning. För att varje barn ska kunna bli bemött utifrån sitt behov och sina förutsättningar måste det finnas resurser att ta emot en funktionshindrad elev i dennes hemkommun, och det behöver finnas en god barnhälsovård för tidig upptäckt av funktionshinder. Att hemkommuner tillsammans med närliggande kommuner gemensamt kan anordna undervisning för barn med speciella funktionshinder är en möjlighet som kan och bör utvecklas ytterligare. Det är viktigt att upptäcka ett funktionshinder och att funktionshindrade får stöd att hitta rätt form av undervisning för att klara skolan. Undervisningen bör i möjligaste mån integreras med den vanliga skola som eleven tillhör i sin hemkommun. Särskolelösningar kan behöva tas till men då enbart om det inte fungerar med undervisningen i den vanliga skolan. Barn med särskilda funktionshinder bör så långt det är möjligt beredas undervisning i hemkommunen, i nära anslutning till sina föräldrar och syskon. Alla människor har rätt att bli bemötta utifrån sina behov och förutsättningar. Detta gäller alla medborgare, och i synnerhet människor med olika typer av funktionshinder. De har rätt till utbildning och rätt att få det stöd och den hjälp de behöver för att klara en utbildning. Det är viktigt att framhålla att det alltid är föräldrarna som i första hand ska kunna ansvara för fostran av sina barn och att varje barns bästa alltid måste vara det centrala när undervisning och skolgång planeras. Det är kommunen som ska se till att hjälpmedel och övriga resurser, i form av personal, tillförs så att eleven kan bo kvar hemma. Även handikappanpassning av skollokalerna måste ske med hänsyn till elevens handikapp.
mot · GX02Ub314 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grannspråksundervisning. Enligt 1996, artikel 8, som samtliga nordiska regeringar har förbundit sig till, ska undervisningen i alla nordiska länder omfatta undervisning i de övriga nordiska ländernas språk, kultur och allmänna samhällsförhållanden. pågår ett arbete med att arbeta fram en ny kursplan i svenska, dock nämns ingenting om grannspråksundervisningen i detta arbete. Trots att det med mycket små ekonomiska medel skulle gå att göra alla svenskar fullt kapabla att kommunicera med norrmän och danskar (och därigenom också islänningar, grönländare och färingar). Det är ett starkt önskemål från EU att samtliga EU-medborgare ska kunna två språk utöver sitt modersmål. Varför det vore passande att även införa undervisning i våra grannländers språk som ett obligatoriskt moment i likhet med kursplanerna i och eftersom den nordiska språkförståelsen blir allt sämre. En utredning om den ömsesidiga språkförståelsen i , med forskare vid som författare och som huvudsaklig finansiär, visar på behovet av förstärkta insatser för att vidmakthålla och förbättra den ömsesidiga språkförståelsen i . Det är oroande att språkförståelsen av allt att döma minskar och att unga förstår mindre än äldre. bör verka för att åtgärder för förbättrad ömsesidig språkförståelse i blir ett än mer prioriterat område inom . Detta är ett bra exempel som visar att det endast är genom organiserad nordisk samverkan, såsom det vi har inom och , man kan nå verkningsfulla resultat. Det kan inte komma till stånd i andra mellanstatliga sammanslutningar och inte heller enbart genom åtgärder i ett av länderna.