mot · GW02Fi26 · 2009-05-04 00:00:00 — införa en statlig investeringsbudget som kan öka järnvägsinvesteringarna och även sprida kostnaderna för investeringen över flera generationer. Jämfört med regeringen har mycket högre ambitioner inom infrastrukturområdet som helhet. Det ger nya jobb och miljösmart framtidsinvestering. vill regeringen avsätta till infrastrukturen inom väg och järnväg. anser att det i stället behövs . Här ingår förutom det som vi nämnt ovan om järnväg, även infrastruktursatsningar för en bättre kollektivtrafik och cykeltrafik. I genomsnitt är infrastruktursatsning nästan högre jämfört med regeringens. Bara det skapar cirka 12 000 fler arbeten. Förutom regeringens s.k. närtidssatsning vill vi tidigarelägga ett antal ytterligare infrastruktursatsningar på vägsidan redan till 2010 (det gäller t.ex. sidoområdesåtgärder, miljöåtgärder, ny beläggning, mitträckessatsningar i olika delar av landet och upprustning av vägnät i framför allt och där större vindkraftsutbyggnad planeras). Detta motsvarar 2,3miljarder kronor och kan därmed skapa ytterligare ca 3 500 jobb. Fler och bättre kollektiva resor Trafikpolitiken ska se till att kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter. För att vi ska kunna lyckas med detta krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, utifrån de förutsättningar som ges beroende på om man bor i en storstad eller i glesbygd. Kollektivtrafik, som ofta utgörs av busstrafik, är mer miljövänlig och trafiksäkrare, och en förstärkt kollektivtrafik är också en politik för jämlikhet genom att pensionärer, ungdomar och andra med låga inkomster gynnas. Eftersom kvinnor i större utsträckning använder sig av kollektiva färdmedel leder satsningar inom denna sektor till att kvinnors tillgång till transporter stärks. Om fler ska kunna åka kollektivt i närmiljön krävs en rad åtgärder. Vi föreslår att staten kraftigt ökar sitt stöd till lokala spårinvesteringar i större tätorter till mer än bidrar med medel för inköp av lokala spårfordon motsvarande gynnar kollektivtrafiken i glesbygd med stöder de lokala trafikbolagen med ger fler kommuner chans att införa trängselskatt låter intäkterna från trängselavgifter i huvudsak gå till att förbättra kollektivtrafiken utreder hur man kan införa ett avståndsbaserat reseavdrag som gynnar kollektivtrafiken, men inte missgynnar de som bor i glesbygd ser över möjligheterna att skattebefria kollektivtrafikkort som löneförmån ser till att busstrafiken inte belastas med ytterligare höjningar av dieselskatten ser till att busstrafiken inte ska behöva betala den nya trafikförsäkringspremien och därmed slipper en kostnad motsvarande ser till att bussar ges en sänkt fordonskatt från till genomför ett fullskaligt försök med avgiftsfri kollektivtrafik, s.k. klimattaxa, i en storstad och ett glesbygdslän samt kopplar ett forskarstöd till försöken genomför två försök med Bus Rapid Transit, dvs. bussar som färdas i spårliknande system. Vi bedömer att förslagen ovan uppskattningsvis skapar ca 8000 nya arbetstillfällen. En grön svensk fordonsindustri Fordonsindustrin står inför nya utmaningar. I finns bra tekniska förutsättningar och en hög arbetskompetens som kan tas tillvara på vägen mot ett mer hållbart transportsystem. Regeringen verkar dock stå helt handfallen inför den kris som fordonsindustrin befinner sig i. Det saknas förslag som skulle möjliggöra en miljöomställning som det skapas nya jobb inom en mer grön fordonsindustri. Vi anser att följande åtgärder i utgör ett bra grundpaket för att stimulera fram en utveckling som värnar om både jobben och miljön inom en framtida fordonsindustri: Inför en skrotningspremie för äldre bilar. Låt varje ny bil bära med sig en pant som faller ut när den sista ägaren väljer att skrota bilen. Inför en koldioxidbaserad förmånsbeskattning, vilken styr mot mer energisnåla och mer miljövänliga bilar Ålägg statens myndigheter att bara köpa miljöbilar. Förbjud försäljning av bilar som bara använder sig av fossil drift , vilket betyder att bilen även måste kunna köras på biodrivmedel eller något annat drivsystem som t.ex. el. Sänk fordonsskatten för bussar från till . Låt busstrafiken slippa nya höjningar av drivmedelsskatterna. Avskaffa trafikförsäkringspremien för bussar, då det ökar kostnaderna för busstrafiken med . Åtgärderna ovan är svåra att mäta i antal nya jobb, dels eftersom en rad av förslagen har indirekta effekter, dels eftersom det finns risk för dubbelberäkning då vissa åtgärder nämns på en annan plats i denna motion. Tillsammans utgör de dock en möjlighet att bevara kunnandet och kompetensen inom den svenska fordonsindustrin som vi får en utveckling mot ett mer hållbart . Det lyckade nationella arbetsmarknadspolitiska projektet jobb som sysselsatte upp till 3 000 personer över hela landet med viktigt naturvårdsarbete lades ned av regeringen, vilket vi anser vara ytterst märkligt. Gröna jobb var ett tvåårigt nationellt projekt hos i samverkan med och Svenska med syfte att stärka långtidsarbetslösas position på arbetsmarknaden. Arbetena kunde handla om röjning av gångstigar och promenadstråk samt letande efter kulturmiljölämningar i skogen. Statistik från projektet visade på att mer än hälften av deltagarna i projektet gick vidare till utbildning eller annat arbete. att Gröna jobb startas om. Utöver vill vi även inkludera naturvårdsinsatser under och ansvarsområden med verksamhet riktad till långtidsarbetslösa. För denna utökade satsning ska , och anslag ökas. Utvecklingssatsningar inom ekoturism, såsom fisketurism, har stor potential att skapa många nya jobb. Enligt en rapport från är den samhällsekonomiska vinsten från fritidsfisket hela tio gånger så stor som från yrkesfisket. Fritidsfisket skapar även i sig incitament för ett hållbart fiske med livskraftiga bestånd, då åtgången på fisk per årsverke är betydligt lägre hos fritidsfiskarna ca /årsverke att jämföra med hela årsverke bland yrkesfiskarna. Här ser vi en stor möjlighet att kombinera en ekologisk bärkraftighet med ekonomisk lönsamhet. Dessutom genererar fisketurismen snabbt nya arbetstillfällen och bidrar till positiva näringslivseffekter på den lokala ekonomin i områden där det inte finns så många andra alternativa näringsverksamheter. betonar i sitt remissvar med anledning av (PM 2006:1) att det inte finns någon anledning att betvivla att det fisketuristiska företagandet skulle ge motsvarande stora effekter på den lokala sysselsättningen. För att möjliggöra denna typ av turism krävs att fiskebestånden hålls inom livskraftiga nivåer. att riksdagsbeslutet om att anlägga fiskvandringsvägar förbi vattenkraftsdammar genomförs och att riksdagsbeslutet om kraftverkens ansvar för anläggningen av dessa införlivas. Nya innovationer och miljöteknik Forskningsinsatser leder i alltför sällan till nya företag. lever fortfarande i hög utsträckning på företag som grundades före eller strax efter . I jämförelse med andra länder har något färre småföretag. Det största problemet är dock bristen på växande småföretag. Det betyder att alla de produkter, system, processer och andra tjänster som t.ex. företag inom hållbar utveckling tillhandahåller också hamnar på efterkälken när väl forskningen håller på att gå över i ett kommersiellt företag. Ofta snappas dessa företag in spe upp av utländska investerare. Arbetstillfällena hamnar någon annanstans. Den kris som världen genomlever just nu ger också en möjlighet att förändra företagen mot framtidens produkter och tjänster. Bristen på kapital för innovationer och risktagande från privata investerare uteblir av flera anledningar under en kris. Staten kan då träda in och ta sitt långsiktiga ansvar för framtiden. Den borgerliga regeringen visar dock inga sådana ansatser. I den forsknings- och innovationsproposition som regeringen lade fram bestod innovationsdelen av mycket små steg. Innovationerna har en andel av hela forskningsbudgeten som uppgår till 0,. föreslår att en innovations-/riskkapitalfond skapas med medel på 5miljarder kronor. Detta tas upp under kapitalförsörjningsavsnittet i motionen. Regeringen har valt att i princip avbryta ett mångårigt samarbete kring Ariadne-projekten, som är en del av ett ESA-samarbete (). En av orsakerna var svensk kritik av vissa systemfel i administrationen. Dessa är nu korrigerade och Rymdstyrelsen har förklarat sig nöjd med resultatet. ESA-samarbetet har betydelse för en europeisk självständighet gentemot stormakter som och på detta område. Rymdsamarbetet ger också spetskompetens i och bidrar bl.a. till både arbetstillfällen och en ökad förmåga till miljöövervakning från rymden. menar att samarbetet bör fortsätta, och vi återkommer i vår budgetmotion närmare om medel . är ett mycket exportberoende land. Den svenska exporten motsvarar av vår samlade bruttonationalprodukt (BNP). Den djupa och globala lågkonjunkturen slår därför hårt mot den svenska ekonomin i allmänhet och mot exportföretagen i synnerhet. Minskad efterfrågan i och utanför landet på exportföretagens varor och tjänster slår extra hårt mot kunskapsintensiva små och medelstora företag. Forska & Väx-programmet är just ett sådant program som kan ge resultat utifrån det som beskrivs här ovan. Programmet, som drivs av , erbjuder små och medelstora företag bidrag. Ansökningarna till nya projekt har haft en sammanlagd kostnad på . En mindre del av ansökningarna kan beviljas inom den nuvarande ramen. Projekt som ingår i programmet är sådant som klimatsmart värmesystem, personsöksystem för flytvästar, distribution från väg till järnväg och nasalt influensavaccin. står mängder av småföretag med mycket goda projekt och stampar i portgången. Det stora intresset är en tydlig indikation på ett stort behov av ekonomiskt stöd, men också på att 100-tals, kanske 1000-tals små företag bär på kommersiellt lovande innovationsidéer. menar att en ökning av medelstilldelningen bör ske för att öka Forska & Väx-programmets möjligheter till att finansiera fler projekt. Med krisen som bakgrund förslår vi en ökning av anslaget. Upphandling och exportrådgivning för småföretag De små och medelstora företagen är de som har stått för den stora ökningen av antalet anställda. En stor del av dessa har kommit i tjänstesektorn och andra sektorer med låg miljöpåverkan. För att påverka småföretagssektorn positivt under krisen måste t.ex. den offentliga upphandlingen och exportrådgivningen förbättras och förstärkas i grön riktning. anser att lagen om offentlig upphandling (LoU) måste slopas eller förändras. I väntan på en stor revision av lagen tar vi här upp några problem som berör de små och medelstora företagen. Den offentliga sektorn upphandlar tjänster och varor och gjorde investeringar för . Förutom den svenska marknaden finns även en europeisk marknad för LoU, och detta innebär stora affärsmöjligheter för landets företag. Ju fler anställda ett företag har, desto vanligare är det att de lämnar anbud vid offentliga upphandlingar. Många småföretag anser att krångel och administration är ett stort hinder för att delta i anbudsförfarandet vid offentlig upphandling. Det största problemet upplevs vara förfrågningsunderlaget och dess utformning. ska det finnas krav på kollektivavtal vid all offentlig upphandling för att motverka svartarbete och osund konkurrens. Det är viktigt att de villkor och krav som ställs i förfrågningsunderlaget står i proportion till kontraktets storlek. Ett annat villkor är att när ett stort företag tar hem ett anbud ska en viss procent av deras underleverantörer vara småföretag. Innovativ upphandling innebär att det vid en upphandling finns krav på teknikinnehåll och teknikutveckling som erfordrar en viss FoU-insats. anser att sådan upphandling bör användas i större omfattning. har föreslagit att offentliga innovationsupphandlingar för miljö, energi, hälsa, säkerhet, IT och telekom ges en kraftfull statlig stimulans genom ett särskilt stöd för att minska de risker som möter enskilda statliga myndigheter, landsting och kommuner i deras upphandlingsprocesser och som därmed hämmar upphandlingar av innovativa lösningar. Detta tänkande ligger helt i linje med politik på detta område. Offentliga aktörer kan på så sätt använda den offentliga upphandlingen för att driva utvecklingen framåt vad avser FoU, innovationer och teknikutveckling på dessa områden. För småföretag och medelstora företag är exportmarknaden , i stor utsträckning, en stängd marknad. Man saknar de verktyg som behövs för att ta sig ut på mässor i utlandet och till enskilda företag och länder. För att stödja de små och medelstora företag som arbetar på växande marknader för miljöteknik och produktionssystem på energiområdet bör demonstrationsanläggningar för tekniska genombrott inom dessa områden byggas i med statligt stöd. En utredning om hur ett system för demonstrationsanläggningar kan byggas och finansieras bör initieras. är på väg att hamna på efterkälken i förhållande till de nya marknader som öppnat sig under , t.ex. , och , enligt . I ett sådant läge har den borgerliga regeringen dragit ned på stödet och hjälpen för att stimulera till export. Vi menar att stora ansträngningar måste göras för att öka exporten, särskilt med tanke på den pågående finansiella krisen och fallet i export. För att detta ska kunna åstadkommas måste verksamhet förstärkas. Möjligheten till ökad aktivitet för regionala exportrådgivare måste stärkas. Exportrådgivningen över hela landet måste förtätas och förstärkas med särskilt fokus på de nya framtidsinriktade branscherna. Utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor måste även den förstärkas. En upprustning av statens och näringslivets samarbete på exportområdet måste kort sagt påskyndas. Därför föreslår ytterligare medel till exportfrämjande åtgärder. Landsbygdens outvecklade infrastruktur resulterar i att man aldrig fått en ärlig chans att visa hela sin utvecklingskraft i då dessa regioners rika resurser blir alltmer efterfrågade. anser att denna utveckling är oacceptabel eftersom den missgynnar landsbygdsbefolkningen så mycket att det hämmar den lokala ekonomiska utvecklingen, startande av nya företag, en ökad inflyttning, ett fortsatt kvarboende och hela den närservice som gör boende på landsbygden till ett positivt alternativ. Skogsbruket är en mycket viktig del av den svenska industrin. Eftersom skogsprodukter är förnybara och miljövänliga, förutsatt att produktionsprocesserna är kretsloppsanpassade, ser en alltmer miljöanpassad skogsindustri som en fortsatt viktig framtida sektor. Skogen fungerar även som en effektiv kolsänka då stora mängder koldioxid binds i våra skogar. Förändringar i skogsbruket kan därför påverka växthusbalans. Skogsbruk baserat på framtidens krav kommer även fortsättningsvis att vara lönsamt för såväl mindre skogsägare som större internationella skogsindustrikoncerner. Vi ser en stor potential att kunna kombinera miljömålen begränsad klimatpåverkan, levande skogar och ett rikt växt- och djurliv med produktionsmålet. Genom en anpassning till ett hållbart skogsbruk kan även många nya arbetstillfällen skapas. finns det dock en inre konflikt mellan miljömålen och produktionskravet, men dessa behöver enligt vår mening inte stå i kontrast till varandra. Vi föreslår en ny inriktning inom skogspolitiken där vi kombinerar hänsynstagande av den biologiska mångfalden och anpassning till klimatförändringarna samt möter lågkonjunkturen med att erbjuda ett stort antal nya, gröna jobb. Dessa nya jobb gynnar därför landsbygdsutvecklingen. 7.3.2Investeringar som ger jobb på Vi presenterar på annan plats i denna motion omfattande infrastruktursatsningar i närtid. Men det krävs även långsiktiga satsningar på smarta framtidslösningar som skapar jobb som det gynnar miljön och klimatet. Höghastighetsbanor skapar attraktiva resmöjligheter för många långväga resenärer, som de regionala invånarnas tillgänglighet till arbetsplatser, universitet, högskolor och större sjukhus förbättras. Miljön och jobben behöver denna utveckling. Om vi ska kunna säkerställa en ekologisk hållbarhet och fortsätta minska vår klimatpåverkan måste samhället möjliggöra att fler människor färdas med tåg och färre med flyg. Om tåg ska kunna konkurrera med flyget krävs avsevärt kortare restider längs de stora stråken. Det är därför vi har åtgärder för högre hastigheter längst Ostkustbanan och samt för att bygga Norrbotniabanan. Men vi måste även i ett större framtidsperspektiv se vikten av att bygga höghastighetsbanor. Höghastighetståg förkortar restiden och därmed utgör de en viktig bro för att resenärer ska kunna flytta över sitt resmönster från flyg till tåg. Vi anser därför att Götalandsbanan ska påbörjas så fort som möjligt. En första etapp är byggandet av Ostlänken (StockholmLinköping) som kan följas av Landvetteretappen (GöteborgBorås). En helt färdigställd Götalandsbana innebär att en resa mellan och kan gå och , på , LinköpingJönköping , på och (via ) . Götalandsbanan kommer även att ge positiva effekter för andra resenärer, t.ex. mellan och , där restiden kan kortas ned och . Den globala marknaden för solenergi växer kraftigt och omsätter . har ett avancerat kunnande inom solceller, termisk solkraft och solvärme, men ännu har vi inte byggt ut solenergin eller utnyttjat exportmöjligheterna. Glasade solfångare genererade drygt 100 GWh värme 2008 och solceller genererade ca 7 GWh el . Utöver den inhemska marknaden finns det en komponenttillverkning för export i . Branschen omsatte ca 2miljarder kronor i , varav nettoomsättningen uppgick till ca . Med gynnsamma förutsättningar bedömer branschorganisationen att solenergin kan generera hela till 2020, vilket skulle ge såväl jobb som exportintäkter. solel skulle räcka till att försörja 800000 villor med hushållsel, och solvärme motsvarar uppvärmningsbehovet i en stad av storlek. finns ingen målinriktad politik för att stärka solenergibranschen i . Vi vill stärka den svenska solenergibranschen genom att ta fram ett planeringsmål för solenergi. Ett planeringsmål syftar till att ge signaler om hur mycket vindkraft som ska kunna hanteras i den fysiska planeringen. Det främsta stödet för förnybar energi, elcertifikaten, gäller inte solenergin på grund av att systemet är utformat för att ge maximalt energiutbyte per krona. Vi anser att de olika statliga stöden till solenergi ska förstärkas och göras mer långsiktiga. 8Fler jobb i välfärden Den offentliga sektorn står för en effektiv och rationell lösning av samhälleliga behov. Här produceras välfärdstjänster som ger invånarna en god livskvalitet. Här justeras också en del av klassamhällets och könsmaktsordningens orättvisor, så att makten och de ekonomiska resurserna fördelas mer demokratiskt. Den offentliga sektorns utbyggnad har varit avgörande för kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta. Verksamheterna i den offentliga sektorn är också på många sätt centrala för utvecklingen i den privata sektorn. Hur ett lands välfärdstjänster, försäkringar eller infrastruktur ser ut lägger en grund för vilken sorts privata företag som växer fram och hur maktförhållandena ser ut i dem. 8.1Den offentliga sektorn måste växa I moderna samhällen finns en inneboende tendens att tjänster blir dyrare i förhållande till varor. Den tekniska utvecklingen i det (varuproducerande) näringslivet leder till att produktiviteten värdet per arbetad timme stiger kontinuerligt. Detta leder till att företagens lönebetalningsförmåga ökar. I den offentliga sektorn som står för en stor del av samhällets tjänsteproduktion är möjligheterna till produktivitetstillväxt betydligt lägre. Detta ligger i verksamheternas natur med hög arbetskraftsintensitet och med uppgifter som utbildning och mänsklig omvårdnad. Att producera varor handlar i grunden om att spara tid, men att producera vård, utbildning och omsorg handlar tvärtom att ge tid. Ju mer ekonomin har utvecklats och levnadsstandarden höjts i , desto viktigare har välfärdstjänsterna blivit för människors välbefinnande. Denna utveckling torde fortsätta. I takt med stigande inkomster och materiell välfärd ökar människors efterfrågan på olika typer av sociala välfärdstjänster. Tjänstesektorns andel av BNP tenderar därför i de flesta avancerade ekonomier att öka. Vissa ekonomer och borgerliga debattörer ser detta som ett problem. Det är svårt att se varför. För vi ser ju en liknande utveckling inom flera privata tjänstenäringar. Som exempel kan vi ta frisör- eller restaurangnäringen. Liksom stora delar av den offentliga tjänsteproduktionen är dessa näringar arbetskraftsintensiva, vilket fått till följd att restaurangbesök och frisörtjänster blivit dyrare i förhållande till många kapitalvaror. Detta har dock inte fått till följd att människor har slutat gå på restaurang eller klipper sig mer sällan, snarare tvärtom. I takt med stigande inkomster har efterfrågan ökat på även denna typ av tjänster, trots att dessa har blivit relativt sett dyrare. Få ekonomer ser detta som ett problem, och det är det naturligtvis inte heller. På samma sätt förhåller det sig med de välfärdstjänster som den offentliga sektorn tillhandahåller. Två avgörande skillnader föreligger dock. Den offentliga sektorns tjänster finansieras i huvudsak gemensamt via skattesedeln och fördelas efter behov, medan den privata varu- och tjänstekonsumtionen per definition finansieras privat och dess fördelning bestäms av enskilda individers eller hushålls betalningsförmåga. Den gemensamma finansieringen av den offentliga välfärdsproduktionen innebär också att det krävs aktiva beslut för att tillföra denna sektor ökade resurser, och det är nog här som en del borgerliga debattörer och ekonomer får problem. De är säkerligen inte i sig emot att skolan eller sjukvården får mer resurser. Vad som förefaller störa dem är att de ökade resurserna ska tillföras genom ökat skatteuttag. Deras bevekelsegrund är säkerligen till stora delar ideologiskt betingad, men vi tror också att den bygger på en vanföreställning om hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas. De senaste årens långtidsutredningar har i grova drag kommit fram till följande: Om skattesatserna hålls konstanta kommer den nuvarande standarden i den offentliga välfärdssektorn kunna bibehållas. kommer det privata konsumtionsutrymmet att öka med omkring 100 %.24 Mot denna bakgrund har vi svårt att förstå varför vi inte skulle ha råd att åtgärda alla de eftersatta behov som finns inom den offentliga välfärdssektorn inom sjukvården, skolan, barn- och äldreomsorgen samt handikappomsorgen. Är det inte i stället rimligt att föra över en del av den förväntade stora privata konsumtionsökningen till den typ av välfärdstjänster som den offentliga sektorn tillhandahåller, särskilt som det ju just är den typen av tjänster som människor i takt med stigande inkomster i allt högre grad efterfrågar? Att bygga ut den skattefinansierade välfärden och öka personaltätheten kommer givetvis att kräva en del skattehöjningar, vilket vi också redovisar i denna motion. framförs argumenten att detta kommer att minska sysselsättningen. Vi tror att det förhåller sig precis tvärtom. Väldigt många av välfärdstjänsterna leder, direkt eller indirekt, till ett ökat arbetsutbud. De motverkar de avgörande hindren för förvärvsarbete: de avlastar människor från obetalt arbete, förbättrar folkhälsan och förebygger social utslagning. Tillgänglig statistik ger föga belägg för att länder med höga skatter har låg sysselsättningsgrad, sambandet tycks snarare vara det omvända se tabell 1 nedan. Den offentliga sektorn och det privata näringslivet är beroende av, och främjar varandra. Det privata näringslivet är beroende av en välutbildad arbetskraft, fungerande infrastruktur m.m. som den offentliga sektorn är beroende av de skatteinkomster ett framgångsrikt näringsliv genererar. Den offentliga sektorn utgör också en stor del av marknaden för många privata företag.