ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ263 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skrotningspremie på bilar. Bilindustrin i , som i resten av världen, har det mycket svårt. Att satsa statliga pengar på direktstöd ger sannolikt inga större förbättringar . Däremot borde en större efterfrågan på bilar, utifrån en marknads krav och önskemål, kunna ge en skjuts i bilindustrin och därmed även för underleverantörer av olika slag. Statliga skrotningspremier har hjälpt biltillverkningen att ta fart runtom i världen och i uppskattar man att effekten på försäljningen har varit , dvs. ca 700000 bilar extra. Även i finns länder som har program för incitament att byta ut sin gamla bil. Ett byte av en gammal bil till en ny ger många fördelar. Säkerheten höjs och skador på grund av olycka kan minska, då de flesta nya bilar har en betydligt högre säkerhetsnivå än gamla. Miljövinsterna är betydande, även om det går åt energi att producera nya bilar, så är utsläppen betydligt mindre, särskilt om en skrotningspremie kopplas till miljökrav på det fordon som ska nyinköpas. Staten får också igen en hel del pengar i form av moms med mera vid försäljning. En skrotningspremie för att vinna dessa fördelar bör vara av betydande storlek och gärna kopplad till en miljöbonus om den bil som köps är en miljöbil. Regeringen bör utreda möjligheten till en skrotningspremie i enlighet med avsikten med motionen. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02MJ265 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta kemikalieregler för varor av typen kläder, skor m.m. Vid upprepade tillfällen har vi blivit uppmärksammade på att varor som kläder och skor innehåller för människan skadliga kemikalier. Det handlar främst om importvaror från länder som inte lever upp till gränsvärden i eller vare sig när det gäller produktionen eller för hälsan godkända värden vid användandet. gick larmet i om importerade plastskor som innehöll höga eller i vissa fall mycket höga värden av kemikalier som är hälsofarliga. Arbetarna i de producerade länderna utsätts också för kemikaliernas skadliga påverkan under många timmar . Ofta handlar det om unga personer som arbetar i produktionen och därmed riskerar att få bestående och svåra skador ända från uppväxtåren. Ett ytterligare problem är hur alla dessa varor efter användningen hanteras vid destrueringen. Naturen kan därvid komma att förorenas och kemikalierna kan ha farliga effekter på natur, djur, växter och så klart även människan. Enligt kommer inte Reach att räcka till för att hejda de negativa effekterna i tillräcklig grad. bör därför, för det första, gå före och införa förbud i första hand mot de farligaste ämnena i vardagsprodukter och då även satsa på ökade resurser till kemikaliemyndigheterna. För det andra bör importreglerna angående kemikalier i produkter såsom textilvaror, skor och andra vardagsnära produkter skärpas. Slutligen vore det välkommet att påverkade EU så att regelverket Reach skärps i syfte att även reglera kemikalieinnehållet i importerade produkter.
mot · GX02MJ266 · 2009-10-01 00:00:00 — Ansvaret för lösspringande hundar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för en hund. Åttaåring svårt biten av hund (), Fyra personer skadades i hundbråk (), Svårt hantera hundöverfall (). Incidenterna då okopplade hundar angriper människor ökar och dessa tre tidningsrubriker härrör från enbart . Ett annat exempel är en kvinna i uppländska som blev attackerad av en rottweiler och svårt biten. Följden blev upprepade operationer och men för livet. I ett medborgarförslag till sin kommun krävde hon koppeltvång i tättbebyggt område, vilket nu införts i inom detaljplanerat område. trädde en lagändring i kraft som innebär att polisen kan utfärda olika typer av förelägganden mot hundägare med hot om vite, samt utfärda ett förbud för en person att skaffa sig en ny hund. En hund som anses vara en samhällsfara då den kanske används som ett vapen kan omplaceras. är det dock kommunala ordningsföreskrifter som lägger fast bestämmelser om exempelvis koppeltvång. Detta innebär att bestämmelserna skiljer sig åt från kommun till kommun. Särskilt allvarligt är det när löst springande hundar är av kamphundstyp. förbjuder 19 a § djurskyddsförordningen (1988:539) hundar med extremt stor kamplust, men enligt betänkande Hund i rätta händer om hundägarens ansvar (SOU 2003:46) har detta lagstycke aldrig kommit till någon större praktisk användning. För att komma till rätta med de olägenheter som okopplade hundar orsakar, kan det finnas anledning att se över kopplingstvånget. är hundägare skyldiga att mellan 1mars och hålla sin hund under sådan tillsyn att den inte skadar vilt (16 § lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter). Någon motsvarande skrivning för att skydda människor finns däremot inte. Detta menar jag är orimligt. I det ovan nämnda fallet, med kvinnan från som blev mycket svårt biten av en rottweiler, hävdade den senare dömde mannen att hunden inte var hans och att han bara råkade promenera på platsen när kvinnan blev biten och då ryckte in för att hjälpa till. dömde tingsrätten honom mot hans nekande, men det vore rimligt att precis som att ansvaret för ett fordon i trafik vilar på den som kör det, inte den som äger det ansvaret för en hund som går till angrepp mot någon vilar på den som promenerar med hunden. Det måste slutligen åligga polismyndigheten att kontrollera att aktuella bestämmelser om tillsyn över hundar efterföljs. Om polismyndigheten påvisar att dessa bestämmelser inte är tillräckliga, kan det vara aktuellt att ändra gällande lagrum så att kopplingstvång kan meddelas i lagstiftningen för att skydda människor.
mot · GX02MJ267 · 2009-10-01 00:00:00 — Minskad nedskräpning som nytt miljökvalitetsmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minskad nedskräpning bör inkluderas i miljömål. Nedskräpningen utgör ett stort bekymmer i . Håll Rents kampanj mot nedskräpning fick effekter . Uppenbarligen har dessa resultat klingat av och många som skräpar ned var inte ens födda . Det är visserligen ett brott att skräpa ner, men antalet utdömda böter uppgår sällan till mer än några hundra . står vi inför en ny situation när 50-öringen försvinner som betalningsmedel från . Detta innebär bl.a. att det inte längre kommer att vara möjligt att panta enskilda aluminiumburkar och erhålla pant, då den uppgår till 50öre. Kopplat till den nedskräpning som ofta inkluderar pantburkar och pantflaskor vore det därför önskvärt att höja nivån för glasflaskor och aluminiumburkar. Genom att bättre informera om konsekvenserna av nedskräpning och öka pantvärdet på pantburkar och pantflaskor skulle det personliga ansvaret kunna uppmuntras inom detta område i . Nedskräpning innebär inte bara en fulare omgivning. Det innebär också stora kostnader för samhället. Enligt Håll Rent uppgår de sammanlagda städkostnaderna för kommuner, privata markägare och företag till . Därför behövs nu både ökad informationsgivning och en mer konsekvent tillämpning av gällande lagstiftning som förbjuder nedskräpning. Inför valet delade alla partier i uppfattningen att det behövs kraftfullare insatser för en renare miljö, och flertalet partier var beredda att avsätta mer pengar till informationsinsatser. behöver vi gå från ord till handling. har tidigare antagit 16 miljökvalitetsmål, där det vore naturligt att minskad nedskräpning kom tydligt till uttryck och inkluderades bland målen.
mot · GX02MJ269 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att förhindra läckage av stallgödsel. Halterna av näringsämnen är höga i . Fosforhalten är omkring åtta gånger högre och kvävehalten är fyra gånger högre än . De onaturligt höga halterna av näringsämnen orsakar algblomningar, syrebrist och fiskdöd. Jordbruket står för en stor del av upphovet till denna problematik. För att få bukt med denna negativa miljöpåverkan måste det dock finnas ökade incitament för jordbrukare att lägga om produktionen. Det stora läckaget av stallgödsel från lantbruket beror på att det är tillåtet att sprida stallgödsel på åkrarna under en stor del av året. När spridning sker efter växtperiodens slut finns det ingen växtlighet som suger upp gödseln och vissa jordarter lakas då ut i samband med regn och snösmältning. Växtnäringen leds då ut i våra vattendrag och vidare ut i . Våra dricksvattentäkter blir också påverkade av denna växtnäring. Arbete med att minska användningen av stallgödsel pågår inom ramen för den rådgivning som ger, men inga myndighetsföreskrifter har gjorts. Bland forskare råder delade meningar om stallgödslets effekter. Vi anser att möjligheten bör utökas för jordbrukare att ansöka om miljöstöd i form av fast träda, fånggrödestöd, vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmark. Detta skulle kunna ske inom ramen för den fortsatta reformeringen av EU:s jordbruksstöd. Den tidsperiod, under vilken det är tillåtet att sprida stallgödsel, bör också förkortas. Varje djurhållare är skyldig att ha en lagringskapacitet på stallgödsel . Det torde därför inte vara något större problem att förkorta den tid då stallgödsel får spridas.
mot · GX02MJ271 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta hänsyn till näringsbelastningen i . Enligt Världsnaturfonden överskrider människans konsumtion jordens produktionsförmåga . Det får förödande konsekvenser för den biologiska mångfalden och ekosystemen. Glaciärer smälter, regnskogar skövlas och torkar ut. Beräkningar visar att matfisken i världshaven kan vara slut . har dessa miljöproblem uppmärksammats alltmer. Vi utnyttjar jordens resurser till bristningsgränsen. Situationen i har varit ett omdiskuterat ämne, inte minst i och andra kuststäder, och larmrapporterna har avlöst varandra utan att tillräckliga insatser vidtagits. Runt lever nästan 85 miljoner människor. Det största enskilda miljöproblemet i är övergödningen. Den orsakas framför allt av kväveutsläpp från trafik, reningsverk, industrier och jordbruk. Utsläpp från jordbruket står för omkring hälften av kväveutsläppen. Övergödningen leder till att ekosystemet skadas. Mängden planktonalger ökar. De grumlar ytvattnet när de lever och gör slut på mycket syre i bottenvattnet när de dör och bryts ned. skog, blåstången, får svårt att klara sig i det grumliga vattnet och klarar inte att konkurrera med näringsgynnade fintrådiga alger. När syret i bottenvattnet tar slut försvinner eller dör också djur- och växtliv. Det har förödande effekter för invånarna i län och runt . De senaste årens kraftiga algblomningar har varit en tydlig signal om att havet inte mår bra. Många småbarnsföräldrar vet inte om de vågar låta sina barn bada beroende på alla alger. är också ett av norra hetaste tillväxtområden. Tillväxtpotentialen är enorm både på den svenska och den östeuropeiska sidan. Inte minst och län har stora möjligheter att utveckla handeln via . Förutom och transport- och logistiknäring finns flera andra näringar vars förutsättning är att är ett levande hav fritt från föroreningar. Inte minst är turistnäringen, till exempel i och på , helt beroende av detta. För att förbättra situationen i och skapa fler näringsgrenar och ökad tillväxt borde regeringen tydligare ta hänsyn till näringsbelastningen i . Det är därför mycket viktigt att EU:s ramdirektiv för vatten genomförs på ett ambitiöst sätt i alla . Jag anser att ett handelssystem för utsläpp av näringsämnen bör prövas i , på så sätt kan kostnadseffektiva utsläppsminskningar göras.
mot · GX02MJ276 · 2009-10-01 00:00:00 — med nötrasen belgisk blå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva frågan i EU om rätten för enskilda länder att skärpa lagstiftningen för att förhindra avel och slakt av belgisk blå. Nötrasen belgisk blå, eller som den också kallas monstertjuren , är i princip bannlyst och förbjuden i eftersom de flesta slaktare inte vill ta i köttet. LRF har fördömt rasen och av alla konsumenter skulle säkerligen tacka nej. Detta beror på att belgisk blå är framavlad till bristningsgränsen, och de värsta monstertjurarna har dubbla uppsättningar av vissa muskler, har ben som inte kan bära kroppen mer än mycket sporadiskt och måste födas med kejsarsnitt. Allt detta för att ge maximalt med kött. har infört bestämmelser som förbjuder viss avel utifrån djurskyddsaspekter eftersom EU-direktivet inte garanterar att avel inte orsakar lidande eller skada för de berörda djuren. Men i ett brev från till den slås det fast att renrasiga nötkreatur ska i princip godkännas för avel. Av många uppfödare tolkas detta nu som att det är fritt fram för monstertjuren belgisk blå. kom det fram att de framtagna överenskommelserna inom slakteribranschen, att inte slakta från rasen belgisk blå, inte visade sig hålla. I stället avslöjades en växande smygslakt av belgisk blå och en dubbelmoral hos en del slakterifirmor. De som drabbas, förutom själva djuren, är givetvis konsumenterna, som inte längre vet vad det är för kött de köper. Dessutom går det ut över förtroendet för skötsamma slakterier. svar på besked var att skulle ta bort de handelshinder som finns för djuren, men ha förbud mot avel med djur som har anlaget muskelhypertrofi, vilket lär gälla alla nötkreatur av rasen belgisk blå. Huruvida kan ha denna linje är fortfarande oklart, även om jag givetvis delar regeringens uppfattning. Frågan är om gör det. Jag anser att regeringen ska driva frågan i EU gällande rätten för enskilda länder att skärpa lagstiftningen för att förhindra avel och slakt av belgisk blå. När en motion från mig med ett likalydande förslag behandlades anförde miljö- och jordbruksutskottet att en skärpning av lagstiftningen kring avel och slakt med rasen belgisk blå skulle vara mycket svår att få igenom inom EU. Med denna motivering avslog utskottet förslaget om att driva på en förändrad EU-lagstiftning. Det är märkligt att den borgerliga majoriteten i lägger sig så platt för EU och inte ens är beredd att lyfta fram frågan i EU. Jag anser bestämt att vi måste lägga fram förslag om att driva frågan i EU gällande rätten för enskilda länder att skärpa lagstiftningen för att förhindra avel och slakt av belgisk blå.
mot · GX02MJ277 · 2009-10-01 00:00:00 — Konsument- och folkhälsoperspektiven i livsmedelspolitiken tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för hur livsmedelsfrågor bättre kan hanteras utifrån folkhälso- och konsumentperspektiv och inte enbart ses som jordbruksfrågor. När livsmedelsfrågor ur hälso- eller konsumentperspektiv ställs i så behandlas de ofta ur ett produktionsperspektiv. Både miljö- och jordbruksfrågor och livsmedelsproduktion hanteras av samma utskott som hanterar livsmedelssäkerhet. När behandlade motionsyrkande om att förstärka regelverket och ta initiativ till internationellt samarbete angående reklam riktad till barn behandlades förslaget i miljö- och jordbruksutskottet trots att det handlar om konsumentperspektiv, vilket civilutskottet ansvarar för. Även på regeringssidan är ärendehanteringen splittrad. En interpellation om miljö- och hälsoaspekter på att växten Stevia borde få prövas för godkännande i EU som ett alternativ till sötningsmedel hamnade på jordbruksministerns bord trots att den var ställd till folkhälsoministern, likaså frågan om regeringen tycker att det är dags att åter förbjuda azo-färgämnen med tanke på dess hälsorisker. Motioner med liknande innehåll som har folkhälsofokus behandlas av utskott som har ansvar för produktionsfrågorna. Folkhälsopolitik berör flera olika politikområden och när ett ärende behandlas är det värdefullt med en helhetssyn på frågan. Det är rimligt att det ansvariga utskottet alltid efterhör berörda utskotts synpunkter. Till exempel om det gäller en konsumentpolitisk vinkel på en livsmedelsfråga borde civilutskottet ha ansvaret för yttrandet men erbjuda miljö- och jordbruksutskottet att ge sin syn på frågan, liksom att socialutskottet får möjlighet att yttra sig om hälsofrågor berörs. Det bör även övervägas om formen med sammansatta utskott kan användas oftare. Konsumentperspektivet skulle säkerligen stärkas om civilutskottet var det som hanterade frågorna och om civilutskottet vände sig till miljö- och jordbruksutskottet och inhämtade yttranden när det är uppenbart att konsumentintresset är det överordnade. På samma sätt skulle folkhälsoperspektivet kunna stärkas om socialutskottet hanterade livsmedelsfrågor ur ett folkhälsoperspektiv. I hanteras livsmedelsfrågor ihop med producentperspektivet. Det är märkligt att folkhälsoperspektiv och konsumentintressen ska skötas av miljö- och jordbruksutskottet när det gäller livsmedel. Det är dags att se över den ordningen så att livsmedelfrågors hälso- och konsumentperspektiv kan hanteras fristående från producentintressen.
mot · GX02MJ284 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör bildas en samverkansgrupp mellan berörda myndigheter för att skapa en helhetssyn på fäbodbruket från staten sida. Fäbodar fanns ursprungligen i större delen av mellersta och nordligaste . Kärnområdet utgjordes av , , , och . För inte så länge sedan var fäbodarna en viktig förutsättning för överlevnaden i stora delar av vårt land. ingick 20 000 fäbodar i landet som väsentliga delar av levande jordbruksföretag. Vid en ny inventering 1980 beräknade man beroendet av fäbodar till cirka 200 företag i hela landet. I andra utvärdering av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap framhålls att endast ett fåtal av dagens fäbodar på ett tydligt sätt speglar det förindustriella samhällets fäboddrift. Verket anser det angeläget att uppmuntra till traditionellt bruk. Myndigheten föreslår att mängden fäbodar i bruk inte får understiga 230. Antalet överensstämmer med antalet fäbodar som har åtagande för miljöersättning. Vid en inventering 1990 fanns endast 139 fäbodar kvar i drift. Bevarandet och utvecklingen av fäbodmiljöerna måste ses som en särskild fråga som inte ska blandas samman med vanligt svenskt jordbruk. Detta överensstämmer också med intentionerna i konventionen om biologisk mångfald och innehållet i dess artikel 8j. Inom dagens fäbodområde, , , , , , är bevarandet av fäboddrift en angelägen fråga för natur- och kulturmiljövården. Denna spillra av det svenska kulturarvet är i en position så nära det fullständiga försvinnandet att särskilda åtgärder är motiverade. Fäbodbruket ställs inför många problem, vilka både handlar om ekonomi och om regler av olika slag. De svenska fäbodarna är viktiga för att upprätthålla ett unikt odlingslandskap med starka regionala särdrag, och de representerar en viktig kulturbärande tradition. Fäbodarna är viktiga från miljösynpunkt då de slår vakt om våra naturliga betesmarker och inte minst är en förutsättning för skogens unika betesbiotoper. Det är en nationell angelägenhet att bevara möjligheterna till fäbodbruk i traditionell form. Den mångåriga betes- och slåtterhävden har format en unik biologisk mångfald där utrotningshotade lantrasdjur ingår som en viktig komponent. Miljöerna är ett fint svenskt bidrag till det internationella kulturarvet. Bevarandet är emellertid nödvändigt inte enbart av antikvariska eller agrarhistoriska skäl. Minst lika viktigt är att ha referensområden vid uppbyggnaden av ett långsiktigt hållbart jordbruk. Ett bevarat fäbodbruk är en möjlighet till utveckling av landsbygden och till att finna vägar till ett lågenergijordbruk. Med detta som bakgrund är det naturliga att det bildas en samverkansgrupp mellan berörda myndigheter för att skapa en helhetssyn på fäbodbruket från staten sida.
mot · GX02MJ290 · 2009-10-01 00:00:00 — Forskning om och utveckling av livsmedelsproduktionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör initiera mer forskning om livsmedelsproduktionen i samarbete med branschens intressenter. Produktion och förädling av livsmedel är en bransch i utveckling i vårt land, inte minst i vårt län . har bestämt sig för att bygga ut slakteri och förädling av kyckling i , . Det är en verksamhet som har mycket stor möjlighet till utveckling i närområdet. Vi ser en kedja av närproducerat foder, uppfödning, slakt, styckade delar, vidareförädling, distribution, försäljning, och sist men inte minst destruktion av foderrester och slaktavfall till lokalt producerad naturgas. Allt för en bättre miljö som en utveckling och utbyggnad av denna bransch skapar ökad sysselsättning och fler arbetstillfällen. Det är nödvändigt att staten tar initiativ till ett ökat samarbete mellan lantbruket, industrin och gasproducenterna för att satsa på forskning och utveckling av livsmedelsproduktionen. En sådan forskning skapar såväl fler jobb som en bättre miljö.
mot · GX02MJ295 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att höja katternas status. hamnar många katter i hemlöshet. Anledningen att så blir fallet kan kort sammanfattas med att katterna har för låg status i vårt samhälle. Jag vill ändra på det. Enligt min mening är varje övergiven katt ett misslyckande i vårt strävande för ett samhälle som håller djurskyddsfanan högt. har flera stora opinionsinsatser vidtagits för att påvisa behovet av en förändrad djurpolitik, en politik som bidrar till att kattens status stärks. Tyvärr har de inte resulterat i några konkreta åtgärder från alliansregeringens sida. Enligt min mening bör kraftfulla åtgärder sättas in för att stärka katternas status. Det kan till exempel handla om krav på obligatorisk märkning. Det kan också handla om samhällsinsatser för att hjälpa katter som placeras i hemlöst tillstånd. får det ideella djurskyddet stå för såväl arbete som kostnader för dessa katter. I andra länder, t ex , regleras ansvaret direkt i djurskyddslagen. Jag anser att det bör finnas samhällsmedel som ska kunna användas för att stödja de ideella djurskyddsorganisationerna på det här området.
mot · GX02MJ296 · 2009-10-01 00:00:00 — Inrättande av en djurbalk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en djurbalk. Djurskyddslagen omfattar djur som hålls i fångenskap samt även vilda djur som används i djurförsök. Skyddet för de vilda djuren regleras i lagstiftningar, t.ex. jaktlagstiftningen, om det alls regleras. Andra länder, t.ex. , har utvecklat en vidare syn på djurskydd. Deras djurskyddslag omfattar även de vilda djuren. Enligt min mening är det angeläget att vi utvecklar en sammanhållen syn på djur. Det är också viktigt att vi utvecklar en syn som inbegriper och förstår att även djur som inte hålls i fångenskap har skyddsbehov och kan utsättas för mänskliga handlingar som kan vara långt värre än vad djur i fångenskap utsätts för. Jag anser att det finns ett behov av en sammanhållen lagstiftning på djurskyddsområdet en djurbalk som utgår från djurens grundläggande behov.
mot · GX02MJ297 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka djurskyddskontrollerna. Under alliansregeringen flyttades ansvaret för de lokala djurskyddskontrollerna från kommunerna till länsstyrelserna. fick en underfinansierad medelstilldelning för sitt nya uppdrag. Konsekvenserna av detta har varit förödande för djurskyddskontrollerna. På flera håll i landet bedrivs i stort sett inga planerade kontroller. Vissa länsstyrelser har inte ens resurser för att täcka behovet av akuta djurskyddskontroller. Enligt min mening är det angeläget att djurskyddskontrollerna stärks. När den socialdemokratiska regeringen tog fram djurskyddslagen 1988 angav departementschefen redan i propositionen att djurskyddslagen aldrig blir bättre än dess kontrollorganisation. Jag anser att det kan vara en utgångspunkt att ta avstamp i för ett kommande arbete med stärkta djurskyddskontroller. Staten måste ge länsstyrelserna möjlighet att klara av sina åtaganden. De som får betala för bristande kontroller är i slutändan djuren. En otillräcklig kontrollorganisation ökar riskerna för att djur ska vanvårdas och utsättas för djurplågeri. Enligt min mening bör man överväga att införa ett avgiftsbaserat system för djurskyddskontrollerna. Utan tvekan innebär kontrollerna ett mervärde för dem som nyttjar djur. Det är därför inte orimligt att de ska vara med och betala för verksamheten.