mot · GW02Fi26 · 2009-05-04 00:00:00 — Det innebär att när regeringen försämrar a-kassan, t.ex. genom att förkorta ersättningsperioderna eller genom att skärpa kvalifikationskraven för ersättning, blir resultatet att antalet personer i utanförskap minskar även om sysselsättningen förblir opåverkad och oavsett vilka effekter dessa försämringar får för den faktiska arbetslösheten eller sjukfrånvaron. En minskning i utanförskapet behöver följaktligen inte innebära att den långvariga frånvaron från arbete faktiskt har minskat. Genom att på detta sätt manipulera utanförskapsbegreppet kan regeringen framställa sin egen politik som framgångsrik. I själva verket är det precis tvärtom. Regeringens politik ökar det verkliga utanförskapet. Detta kommer att bli mycket kännbart för de grupper som står längs bort från arbetsmarknaden när arbetslösheten nu stiger kraftigt. drar i sin granskning slutsatsen att den otydligheten i regeringens användning av utanförskapsbegreppet inte bara leder till en mindre effektiv styrning utan också till direkta felprioriteringar i sysselsättningspolitiken. Regeringen har sedan den tillträdde kraftigt försämrat och skurit ned på arbetsmarknadsutbildningar och satsningarna på långtidsarbetslösa. Dessutom har man profilerat sig genom att sänka ersättningarna för sjuka, förtidspensionerade och arbetslösa. Regeringen har genomfört en s.k. rehabiliteringskedja med fasta tidsgränser, mer exkluderande bedömningar av arbetsförmågan och sänkta ersättningsnivåer. Detta i kombination med den fortsatt svåra arbetsmarknadssituationen för personer som drabbats av ohälsa kommer att leda till ett ökat behov av kommunalt försörjningsstöd. har allvarliga försämringar av a-kassan genomförts, vilket fått till följd att andelen arbetslösa som inte är berättigade till ersättning från a-kassan har fördubblats från 2008. Bland ungdomar upp till har andelen ökat till . När nu arbetslöshetskrisen är ett faktum kommer effekterna av dessa försämringar av arbetslöshetsförsäkringen att bli kännbara i hela samhället bland den allt större andel av de arbetslösa som får ingen eller väldigt låg ersättning från försäkringen, för kommuner vars skatteintäkter minskar och vars utgifter för försörjningsstöd ökar och för hela samhällsekonomin som bromsas in av det stora efterfrågetapp som den urholkade a-kassan innebär. Regeringens reformer kommer alltså tvärtemot hur de framställs i retoriken att cementera utanförskapet för de personer som redan befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden. I kombination med lågkonjunkturen och den kraftigt ökade arbetslösheten kommer denna politik att slunga ut ännu fler i ett verkligt utanförskap med låga inkomster och mycket små chanser att hitta ett arbete att försörja sig på. 6.6Raserad och missriktad arbetsmarknadspolitik Regeringen slår i vårbudgetpropositionen fast att den övergripande inriktningen på arbetsmarknadspolitiken består trots radikalt ändrade förutsättningar. På flera ställen i propositionen framhålls krav på de arbetssökande att öka sin sökaktivitet som nyckeln till framgång i arbetslöshetsbekämpningen. Det är minst sagt anmärkningsvärt i ett läge då efterfrågan på arbetskraft sjunker och den öppna arbetslösheten stiger till historiska nivåer. Regeringen har fastnat i en ideologiskt motiverad inriktning på ökat arbetsutbud som kommer att visa sig alltmer omänsklig och verkningslös i takt med stigande arbetslöshet. Regeringen försöker sig därför på konststycket att hävda att man nu inriktar sig på en mer aktiv arbetsmarknadspolitik för att möta lågkonjunkturen. Men retoriken har ingen täckning i de förslag som läggs i propositionen. I själva verket består regeringens satsningar av dels en uppräkning av utgifterna för arbetslöshetsunderstöd, dels mer coachning och fler platser i de s.k. garantierna för långtidsarbetslösa. Regeringen utökar antalet platser i jobb- och utvecklingsgarantin samt ungdomsgarantin från 137000 i genomsnitt 2009 till 246000 i genomsnitt 2011. Det innebär att av platserna i arbetsmarknadspolitiska program 2011 beräknas utgöras av jobb- och utvecklingsgarantin samt ungdomsgarantin. En plats i jobb- och utvecklingsgarantin kostar i genomsnitt per person och månad 2009, och en plats i ungdomsgarantin kostar i genomsnitt . De låga kostnaderna för programmen motsvaras av låg kvalitet på innehållet: av deltagarna i ungdomsgarantin deltar i utbildningsinsatser och har praktikplatser. I jobb- och utvecklingsgarantin deltar så få som i utbildning. Resten deltar i s.k. jobbsökaraktiviteter. Det är mycket svårt att se en ensidig satsning på denna typ av program som en aktiv arbetsmarknadspolitik. Enligt kommer personer med kort utbildning, ungdomar , utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning och arbetslösa personer mellan att drabbas värst av den stigande arbetslösheten. Dessutom beräknar att 36680 personer som mist rätten till sjukersättning kommer att skrivas in på Arbetsförmedlingen . Regeringen presenterar inga ytterligare insatser för att ge adekvat stöd till dessa särskilt utsatta grupper, som riskerar att fastna i långvarig arbetslöshet. Enligt regeringens prognoser kommer långtidsarbetslösheten att öka dramatiskt . Från att ha omfattat 70000 personer 2008 beräknas långtidsarbetslösheten stiga till över 150000 personer 2010. Det som erbjuds denna grupp är jobb- och utvecklingsgarantin, där alltfler nu kommer att passera 450-dagarsgränsen, då den s.k. tredje fasen inträder. Enligt prognosen från Arbetsförmedlingen beräknas inflödet till tredje fasen uppgå till 20000 personer . De ska enligt regeringens utsago erbjudas så kallad varaktig samhällsnyttig sysselsättning mot aktivitetsstöd motsvarande av sin tidigare inkomst. Tanken är att de långtidsarbetslösa ska utföra extraordinära arbetsuppgifter inom kommuner, landsting, organisationer och företag. Att människor ska tvingas arbeta för så låg ersättning är direkt kränkande. Risken att oseriösa arbetsgivare utnyttjar de anvisade personerna, som befinner sig i extrem beroendeställning, är dessutom uppenbar. Det mest akuta problemet är dock att det inte finns tillräckligt med platser att anvisa deltagarna i tredje fasen till. Enligt anordnargruppen på Arbetsförmedlingen har man ingen överblick över hur många platser som har tillsatts. Programmet måste betraktas som både en riktigt dålig idé och ett praktiskt misslyckande. En arbetsförmedling med tillräckliga resurser och tillräckligt med tid och specialkompetens för att ge rätt stöd och insatser för varje individ borde vara högt prioriterad i det rådande arbetsmarknadsläget. I stället har servicen på Arbetsförmedlingen försämrats genom nedskärningar på . Personalen har minskat från 11000 anställda 2006 till 8900 anställda 2009. Färre arbetsförmedlare ska alltså klara en kraftigt ökad arbetsbörda . Enligt en färsk undersökning från fackförbundet , Arbetsförmedlingen och jobbkrisen om viktigaste samhällsservice just , anser av arbetsförmedlarna att de inte kommer att klara sitt uppdrag att förmedla jobb eller stödinsatser till alla som behöver det om arbetslösheten stiger ytterligare. av arbetsförmedlarna anser att de inte har tillräckliga möjligheter att erbjuda adekvata programinsatser för de arbetslösa. Regeringen har också gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att lägga ut alltmer av myndighetens verksamhet på privata företag, s.k. kompletterande aktörer. Själva upphandlingen har kritiserats från flera håll, bl.a. av IFAU, för att myndighetsutövning lagts ut på privata företag på ett sätt som kan strida mot lagen. har lämnat in en anmälan till KU för att få svar på om regeringen gett Arbetsförmedlingen uppdrag som strider mot grundlagen på den punkten. Vid sidan av den tvivelaktiga hanteringen av upphandlingen har själva uppsplittringen av arbetsförmedlingsverksamheten medfört att det är svårare att få överblick över kvaliteten och rättssäkerheten. Någon samlad utvärdering av de privata förmedlarna har ännu inte gjorts, men en granskning i medierna har visat att det största privata förmedlingsföretaget, , tjänat stora pengar på uppdraget, som man inte nått upp till det antal förmedlare per arbetssökande som man åtog sig vid upphandlingen. Att erbjuda privata företag möjligheter att tjäna pengar på arbetslöshet bäddar för just sådana missförhållanden. anser att Arbetsförmedlingens uppdrag ska vara att hjälpa arbetslösa att hitta en anställning, inte att tillhandahålla arbetslösa kunder till vinstdrivande företag. Vi vill därför avveckla systemet med privata arbetsförmedlare och i stället stärka den statliga arbetsförmedlingen. Sammantaget präglas regeringens arbetsmarknadspolitik av förvirring då den möter en verklighet som inte stämmer med de nyliberala teorier som den utgår ifrån. Priset riskerar att bli högt för de hundratusentals människor som är beroende av en offensiv och genomtänkt sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik. Kvinnor och män befinner sig till stor del inom olika yrken och branscher på arbetsmarknaden. Hälften av kvinnorna arbetar i den offentliga sektorn och hälften i den privata sektorn, medan av männen arbetar i den privata sektorn. De yrken och branscher som domineras av män tenderar att vara högre avlönade än de kvinnodominerade, även med hänsyn tagen till graden av ansvar eller utbildningsnivån. Inom samma yrkesgrupper återfinns kvinnor oftare på lägre befattningar med lägre löner, medan män i större utsträckning har chefspositioner. Denna struktur missgynnar gruppen kvinnor jämfört med gruppen män. Det är därför en prioriterad uppgift att bryta könssegregationen i arbetslivet. tar sig den könsuppdelade arbetsmarknaden tydligt uttryck i att män blir arbetslösa i högre grad än kvinnor. Män dominerar i de branscher som drabbats allra hårdast av krisens verkningar: tillverkningsindustrin, byggsektorn och skogs- och träindustrin. På kort sikt kommer detta faktum att leda till minskade inkomstklyftor mellan kvinnor och män. Det ska naturligtvis inte ses som en jämställdhetspolitisk framgång, tvärtom. Däremot finns det uppenbara risker med att många män förlorar sina arbeten också från ett feministiskt perspektiv. Det finns gott om historiska exempel på hur hög arbetslöshet bland män har lett till starkare krav på att kvinnor ska minska sitt lönearbete, och i allmänhet till en backlash mot jämställdheten. Att regeringen dessutom skapat både incitament för och ökade behov av oavlönat omsorgsarbete genom att införa vårdnadsbidrag och öka andelen anhörigvårdare gör den risken särskilt överhängande. Det mesta tyder på att alltfler kvinnor också kommer att förlora jobbet , om regeringens politik ligger fast. Den sjunkande köpkraften och den tendens till höjt sparande mitt i krisen som kommer av regeringens otrygghetschock riskerar att slå hårt mot detaljhandeln. Med regeringens otillräckliga stöd till kommunsektorn hotas minst 10 000 personer inom kommunerna och landstingen av uppsägningar under de närmaste åren.21 Det skulle mycket konkret hota många kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta, både genom att det blir svårare att hitta jobb och genom att de tvingas öka sitt obetalda arbete. I vissa sammanhang, som t.ex. i frågan om representation, kan maktförhållandet mellan män och kvinnor ha karaktären av ett nollsummespel. Rätten till arbete är ett exempel på att det inte alltid är så: arbetarrörelsens framgångar i den frågan öppnade nya möjligheter för kvinnokampen. Det hade t.ex. varit betydligt svårare att vinna rätten till barnomsorg utan en framgångsrik politik för full sysselsättning. Risken är uppenbar att den ekonomiska krisen leder till bakslag på flera fronter. Vi vill nå en jämn inkomstfördelning mellan kvinnor och män genom att både kvinnor och män har möjlighet att hitta arbete och genom att de ofrivilliga deltiderna och andra könsrelaterade löneskillnader elimineras. För att göra det krävs en aktiv politik för full sysselsättning och en uppgörelse med den marknadsliberala syn på arbetsmarknaden som präglar dagens regering. Det krävs en feministisk keynesiansk politik! 7Behovet av ett grönt stimulanspaket en Världen är just nu mitt inne i den värsta ekonomiska krisen . På bara drygt har flera miljoner människor förlorat sina jobb. De sociala konsekvenserna av den ekonomiska krisen är oöverblickbara. Klimatförändringarna är dock av en annan karaktär. Om inte de nödvändiga åtgärderna genomförs och det tämligen snart kan människans existens på jorden förändras i grunden. Det finns emellertid hopp om att vi ska kunna minska utsläppen av växthusgaser. Världen står nämligen mitt uppe i en teknisk revolution. Så som var kolets århundrade och oljans kommer vi att få se att tillhör de förnybara energikällorna. Såväl klimatförändringarna som den ekonomiska återhämtningen kräver investeringar. menar att det är dags att sjösätta ett grönt stimulanspaket i , en . Då offentliga medel behöver användas för att stimulera ekonomin anser vi att vi ska använda dem i nya teknologier som vi vet att vi kommer att behöva för att klara av miljö- och klimatutmaningarna. Genom att rikta investeringarna mot hållbara, gröna sektorer har vi världens chans att kraftigt minska utsläppen av de klimatpåverkande växthusgaserna skapa massor av nya gröna jobb minska energikostnaderna för hushåll och företag minska vårt importberoende av energi och nå större andel självförsörjning. har en vision om ett där vi inte längre släpper ut växthusgaser eller tär på våra naturresurser. Till 2020 vill vi att utsläppen ska minska i (målet gäller de sektorer som inte ingår i EU:s utsläppshandelssystem, dvs. transporter, avfall, jordbruk, bostäder och service). ska de svenska utsläppen ha minskat i förhållande till utsläppen . Vi vill ha en hållbar utveckling i . Därför vill vi i motsats till regeringen inte satsa på ny kärnkraft eller bygga ut fossilgasen i . I stället vill vi bygga ut den förnybara energin med till 2020 och till 2030 samt energieffektivisera till 2020. Vi vill ha en ökad klimaträttvisa i världen. Därför vill vi satsa på internationella klimatinvesteringar och på att ge klimatbistånd till fattiga länders anpassning till klimatförändringarna. Vi vill ha ett starkt internationellt klimatavtal på i och anser att som ordförandeland i EU ska vara drivande för detta. Ledare världen över talar nu om en . De syftar på det ekonomiska programmet för att motverka lågkonjunkturen , New , och att det finns ett behov av ett liknande program men som även motverkar klimatkrisen. Några av förespråkarna för är FN:s generalsekreterare , FN:s miljöprogram som startat en samt och som sjösatt i sina länder som ska skapa en miljon nya jobb i vardera landet. premiärminister har efterlyst en global och hävdar att 400000 nya gröna jobb kan skapas i . har helt bytt spår i klimatfrågan sedan tillträdde och satsar mångmiljardbelopp på klimatinvesteringar som ska ge fem miljoner jobb. Den nya klimatsmarta tekniken kan ge miljontals nya jobb världen över. Den globala marknaden för miljövänliga produkter och tjänster kommer enligt en FN-studie att fördubblas till . Enbart området förnybar energi kommer att sysselsätta 20 miljoner människor . Vindkraften bedöms ge 2,1 miljoner jobb, solenergin 6,3 miljoner jobb och biobränslen kommer att sysselsätta 12 miljoner personer. bedöms ha fler jobb inom miljöteknik än inom bilindustrin (//ITUC, Work in a Sustainable, Low-Carbon World, 2008). I den här processen kommer vissa branscher att slås ut medan andra vinner terräng och skapar många nya arbetstillfällen. Miljöbranscherna och de alternativa energibranscherna är några av de stora vinnarna. Andra branscher som vinner på omställningen är bioteknik- och upplevelseindustribranscherna som använder t.ex. nanoteknik och IT-teknik. Kännetecknande för dessa branscher är låg miljöpåverkan. Även , som skrev den betydelsefulla rapporten22 om klimatförändringarnas kostnader anser att gröna offentliga investeringar kan bidra till effektiv stimulering av ekonomin. menar i en ny rapport (Towards a global green recovery, 2009) att om vi inte satsar på gröna investeringar nu riskerar de ökade energipriserna att påverka ekonomin negativt. Utan en omställning till ett globalt koldioxidsnålt energisystem är nästa ekonomiska kris redan förprogrammerad. Kostnaderna för klimatförändringarna blir högre ju längre vi väntar med att minska utsläppen av växthusgaser. Det finns en enda väg framåt, men den består av tusen myrstigar, och vi måste satsa på många olika lösningar. rekommenderar regeringar att strukturera gröna stimulansprogram i två faser. Den första fasen inkluderar tre åtgärder som skulle öka efterfrågan och sysselsättningen på kort sikt. Dessa är en ökad energieffektivisering i bl.a. bostäder och transporter, en koldioxidsnål fysisk infrastruktur och stöd till miljöteknikmarknader såsom förnybar energi. Den andra fasen fokuserar mer på åtgärder på medellång sikt, såsom långsiktiga pilotprojekt, internationell forskning och utveckling och incitament för hållbar tillväxt. 7.3Förslag på ett grönt stimulanspaket en för Investeringar som ger jobb på kort sikt: Klimatlyft bostäderna och halvera energinotan Stoppa tågkrånglet och öka tågkapaciteten En grön svensk fordonsindustri Fler och bättre kollektiva resor Nya innovationer och miljöteknik Upphandling och exportrådgivning för småföretag Investeringar som ger jobb på : 7.3.1Investeringar som ger jobb på kort sikt Vindkraftsindustrin befinner sig i början av en stark utvecklingsfas. Globalt kommer uppskattningsvis att investeras i vindkraft fram , varav en stor del kommer att ske i och , men även i och . Trots denna enorma världsmarknad finns det ett förhållandevis litet antal vindkraftstillverkare. Många vindkraftsprojekt försenas på grund av långa leveranstider av vindkraftverk och kringutrustning. Därför finns det ett gyllene tillfälle för nya aktörer att etablera tillverkning av vindkraftverk och kringutrustning. saknar renodlade vindkraftstillverkare. Tre fjärdedelar av vindkraftsindustrin i finns i , och . I finns emellertid ledande underleverantörer, såsom SKF som bl.a. tillverkar olika typer av lager för vindkraftsindustrin. Andra exempel är gjuterier som tillverkar nav, maskinbäddar, axlar och lagerhus för vindkraftverk samt underleverantörer som tillverkar elektronisk styrutrustning. Vindkraften sysselsätter ca 2 000 personer . Vi vill ta denna gyllene chans att skapa en vindkraftsindustri i . Enligt branschorganisationen kan man genom medvetna investeringar och politiskt stöd bygga upp en inhemsk vindkraftsindustri på . Svensk Vindenergi menar att en utbyggnad av vindkraften från till kan skapa 12000 nya årsarbetstillfällen i . Produktvärdet av denna utbyggnad uppgår till ca . Vi vill skapa gynnsamma förutsättningar för att en svensk vindkraftsindustri kan växa fram. Vi föreslår följande: Starta ett branschprogram som utformas i samarbete med vindkraftsindustrin. Förläng och utöka stödet för förnybar energi elcertifikaten till 30TWh till 2020. Inför ett långsiktigt kompletterande stöd för havsbaserad vindkraft, som inte omfattas av elcertifikaten. Frågan måste utredas. Till dess vill vi behålla den nuvarande miljöbonusen för havsbaserad vindkraft (ett energiskatteavdrag för havsbaserad vindkraft på /kWh). Vindpilotstödet, som är ett stöd till marknadsintroduktion för storskalig vindkraft, ska förstärkas. Stödet har funnits och har enligt gett stora resultat. uppgår stödet till för perioden 20082012. Satsa på utbildningar som motsvarar de krav som den nya industrin kommer att ställa. Vindkraftskooperativ är en utbyggnadsform som kan gynna landsbygdsutvecklingen och den lokala delaktigheten i och acceptansen för utbyggnadsprojekt. Därför bör inte skatteregler missgynna vindkraftskooperativ. Bygg ut överföringskapaciteten för förnybar energi. Förkorta handläggningstider ytterligare, i enlighet med vad vi har föreslagit i (motion 2008/09:MJ9 med anledning av prop. 2008/09: 146 Prövning av vindkraft). Klimatlyft bostaden och halvera energinotan är det bostadsbrist i över hälften av landets kommuner. som det inte byggs hyresbostäder står vi också inför enorma renoveringsbehov i det befintliga beståndet. Bostäder och lokaler står för av energianvändning. Flera oberoende bedömningar visar att det går att spara runt energi i bostadssektorn, vilket motsvarar nästan hälften av den energi som används till uppvärmning och varmvatten i bostäder och lokaler. Olika hinder bidrar dock till att många lönsamma energiinvesteringar inte kommer till stånd. Klimatsmarta hus, så kallade passivhus eller lågenergihus, minskar energianvändningen med jämfört med dagens normhus. Utsläppen av växthusgaser kan halveras i lågenergihus och minskas med i passivhus. Byggandet av klimatsmarta hus har visat sig vara ekonomiskt lönsamt för byggföretagen, och dessutom sparar de boende genom minskade energikostnader. Enligt kan en satsning på renovering av 50 000 lägenheter ge 34 000 årsarbeten för anläggningsarbetare, betongarbetare, snickare, mattläggare, målare, VVS-arbetare, elektriker med flera. För att få igång satsningen föreslår de ett tidsbegränsat renoveringsstöd. De uppskattar vidare att nyproduktion av 15 000 hyresrätter ger 25 600 jobb.23 Vi föreslår följande: Klimatsmarta hus (motsvarande lågenergihus och passivhus) ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus . Vi vill därför göra en storsatsning på såväl nyproduktion som renovering. avsätter i denna budget betydande medel i form av ett investeringsbidrag som utgår till fastighetsägaren om vissa villkor är uppfyllda. För att fastighetsägaren ska kunna erhålla investeringsbidrag ska hyrorna framförhandlas i förväg och de ska ligga på en rimlig nivå. Alla nya flerbostadshus som byggs ska vara klimatsmarta. menar vi att även en- och tvåbostadshus borde byggas klimatsmart. All ombyggnation måste göras med den bästa miljötekniken. Ett ROT-avdrag ska införas för flerfamiljshus som genomför totalrenovering, förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Med ett stöd skulle 4000050000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi också att dagens ROT-avdrag utvidgas med en extra klimatbonus om för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Ett informationsstöd för byggande av klimatsmarta hus ska inrättas för att öka informationen och kunskapen hos byggbranschen. Stödet till energi- och klimatinvesteringar i offentliga lokaler som regeringen fasar ut vill vi förlänga till 2012. Ett investeringsstöd ska införas för kommunernas investeringar i byggnader och infrastruktur som särskilt gynnar tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning samt miljö- och energieffektiviseringar. Energi- och klimatrådgivningen till hushåll och företag ska förbättras. Stoppa tågkrånglet och öka tågkapaciteten Tåget är ett viktigt trafikslag när det gäller att ställa om vårt resande till mer ekologiskt hållbara transporter. Om vi ska lyckas minska klimatpåverkan krävs en utveckling och förbättring av möjligheten att färdas med tåg. Vi måste både på kort och på lång sikt göra insatser som ökar utbudet och kvaliteten för spårtrafik. Mer järnväg och kollektivtrafik är dessutom en av de viktigaste åtgärderna för att kunna förena insatser som både kan skapa nya jobb och ställa om trafiken till ett hållbart transportsystem. Vi vill öka kapaciteten på järnvägen . Det betyder att vi vill minska tågförseningarna genom att kraftigt höja banunderhållet till 7,6miljarder kronor öka godstrafiken på järnväg genom nya banor och ökat underhåll kraftigt öka investeringarna i nya järnvägar till en nivå på ca ta bort SJ:s avkastningskrav till staten behålla SJ:s ensamrätt att trafikera stambanorna rusta upp de lågtrafikerade banorna sluta lägga ned kapillärspår/stickspår och i stället ansluta dessa till de större banorna