mot · GX02Fi260 · 2009-10-06 00:00:00 — Det gällde till exempel och . har också Arbetsförmedlingen slagits ihop till en myndighet. Vi ser ett stort behov av att fortsätta att skapa en effektivare myndighetsstruktur, genom att steg för steg omvandla myndighetskoncerner till samlade myndigheter, slå ihop myndigheter eller lägga ned myndigheter vars arbetsuppgifter kan tas över av andra myndigheter. Omvandlingen av statliga myndigheter ska ske utifrån regional hänsyn och med beaktande av demokratisk insyn. Vi föreslår att följande myndigheter slås samman: 1.Polisens alla myndigheter till en samlad polismyndighet. Flera tidigare utredningar och granskningar har visat på organisatoriska problem och styrningsproblem inom polismyndigheterna. För att nå en effektivare polis är det nu dags att ta ett helhetsgrepp. Vi vill se en polismyndighet istället för dagens 21 länspolismyndigheter. Det är dock viktigt att utveckla nya former för lokalt inflytande vid sammanslagningen. 2.Statens kriminaltekniska laboratorium () och (), enligt förslag i utredningen institutet myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri (SOU 2006:63). 3.Statens bostadskreditnämnd () och , enligt ett av förslagen i utredningen för hållbart samhällsbyggande En granskning av (SOU 2009:57). 4.Statens fastighetsverk och . För att effektivisera den statliga fastighetsförvaltningen föreslås att och slås samman. Deras verksamhet är redan samlokaliserad till , men för att effektivisera förvaltningen ytterligare kan dessa två separata myndigheter slås samman till en myndighet. 6.Riksarkivet och landsarkiven. och landsarkiven är den enda återstående myndighetskoncernen när polismyndigheterna har slagits samman till en myndighet. Vi delar förslaget i den kulturpolitiska propositionen och föreslår att denna myndighetskoncern slås samman till en myndighet. Vi föreslår att följande myndigheter läggs ned: stöd till trossamfunden (SST). Denna nämnd fördelar till trossamfunden. Denna bidragsfördelning bör i stället kunna skötas av . 2.Svenska institutet för Europapolitiska studier (Sieps).10 Sieps har i uppdrag att ta fram forskningsbaserade analyser och underlag om Europeiska unionen och Europapolitik. Vi gör bedömningen att det , efter med svenskt EU-medlemskap, är nödvändigt med någon särskild myndighet för denna verksamhet. 3.Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar. föredrogs endast ett ärende för nämnden. höll nämnden inte något sammanträde. Vi vill se över vilken rättslig instans som är bäst lämpad att ta över verksamheten. Det är viktigt att arbetsmarknadens parter får möjlighet att yttra sig i denna process 4.Alkohol- och läkemedelssortimentsnämnden. Denna nämnd har till uppgift att garantera att Systembolaget AB:s och försäljningsmonopol inte är diskriminerande och strider mot gällande EG-rätt. Vi föreslår att dessa uppgifter tas över av Kammarkollegiet, där denna nämnd redan är lokaliserad. Dessutom föreslår vi att följande myndighetssammanslagningar utreds: 1.Myndigheter som på olika sätt övervakar marknadens funktionssätt. Vi vill se en översyn av de olika myndigheter som på olika sätt övervakar marknadens funktionssätt när det gäller möjligheterna att bättre använda varandras kompetens och resurser för att nå ett bättre resultat. En sådan översyn skulle i första hand beröra , , samt . 2.Myndigheterna på område. Under ligger ett flertal myndigheter med ansvarsområden som på olika sätt tangerar varandra. Utredningen effektivare smittskydd (SOU 2009:55) har till exempel konstaterat att uppgiftsfördelningen mellan och är otydlig. Dessutom överlappar vissa av och uppgifter varandra. Vi vill därför att regeringen ska tillsätta en bred översyn av ansvarsfördelningen mellan Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, , , , , och i syfte att tydliggöra ansvarsfördelningen och effektivisera myndighetsstrukturen. Därutöver föreslår vi att den nya myndighet som regeringen föreslår i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) avvisas. Vi menar att uppgiften att analysera, utvärdera och följa upp kulturpolitiska insatser bör vara en fråga för befintliga myndigheter. Vår principiella hållning är att man bör vara mycket restriktiv med att bilda nya myndigheter för verksamhet som redan bedrivs av befintliga myndigheter. Därutöver bör regeringen uppmana alla statliga myndigheter som har ett förvaltningsanslag som understiger att motivera varför de ska kvarstå som separata myndigheter alternativt föreslå vilken annan myndighet de vill gå samman eller samlokaliseras med. Statskontoret bör också få i uppdrag att granska dessa underlag och lämna ett samlat förslag till regeringen. Detta för att få fram bra beslutsunderlag för fortsatta effektiviseringar av myndighetsstrukturen inför nästa hösts budgetprocess. Vi bedömer att den totala besparingspotentialen för dessa förändringar främst bör tillfalla myndigheternas verksamheter, men gör bedömningen att det går att föra till andra områden till följd av dessa förändringar. använder statliga myndigheter för lokalkostnader. Enligt betalar vissa statliga myndigheter så mycket som per kvadratmeter för sina lokaler. Enligt bedömning skulle det vara möjligt att spara in på en femtedel av de statliga myndigheternas lokalyta. Självklart varierar de olika statliga myndigheternas behov av lokaler med dess verksamhet och visst kan det finnas anledning till avvikande hyror. Men det är viktigt att ha en effektiv fastighetsanvändning. Ge alla myndigheter som avviker uppåt när det gäller lokalkostnader (både när det gäller kostnad per kvadratmeter och när det gäller antalet kvadratmeter per anställd) i uppdrag att motivera detta i samband med regleringsbreven . Därefter bör en oberoende myndighet granska förslagen och lämna en plan för att reducera myndigheternas lokalkostnader med till 2012. Det motsvarar en besparing på av myndigheternas totala lokalkostnader. Ge i uppdrag att ta fram förslag på hur man kan skapa incitament i den ekonomiska styrningen av myndigheterna för effektivare lokalutnyttjande i statliga myndigheter. Ge alla statliga myndigheter som är placerade utanför i uppdrag att redovisa till regeringen vilka lokaler de har i i samband med regleringsbreven . Öka samordningen mellan myndigheter För att få mer ut av varje satsad skattekrona i den statliga förvaltningen behöver samordningen mellan myndigheterna öka. Det handlar om fler gemensamma administrativa lösningar, fler gemensamma upphandlingar och ökad samlokalisering. () har i ett flertal rapporter pekat på betydande möjligheter för fler gemensamma administrativa lösningar mellan myndigheterna. Det handlar till exempel om ekonomi- och personaladministration, IT, inköp, resehantering och personalrekrytering. Myndigheterna borde också i ökad utsträckning kunna utnyttja vissa specialisttjänster gemensamt. Därutöver skulle de statliga myndigheterna kunna bli bättre på att göra gemensamma upphandlingar. De statliga myndigheterna handlar varor och tjänster för ett värde av . omsätter den statliga inköpssamordningen endast knappt 8 miljarder kronor11. Slutligen behöver många mindre myndigheter samlokaliseras med större myndigheter och ha gemensamma administrativa system för att pressa sina omkostnader. Alla statliga myndigheter med färre än 500 anställda ges i uppdrag att redovisa till regeringen vilka administrativa system när det gäller ekonomi- och personaladministration, IT, inköp, resehantering och personalrekrytering som de inte samordnar med andra myndigheter i samband med regleringsbreven . bör därefter få i uppdrag att ta fram ett konkret förslag till ökad administrativ samordning utifrån myndigheternas underlag. () får i uppdrag att öka den statliga inköpssamordningen till 2012 och tilldelas i ökade anslag för att förbättra informationen och marknadsföringen till övriga statliga myndigheter för att möjliggöra detta. Alla statliga myndigheter som har färre än 50 anställda och som inte redan är samlokaliserade med andra statliga myndigheter får i uppdrag i samband med regleringsbreven att redovisa vilken myndighet de skulle kunna samlokaliseras med. Vi bedömer att en ökad statlig inköpssamordning kan minska de statliga kostnaderna för inköpen med till 2012. Därutöver bedömer vi att ökad samordning vad gäller administrativa system och lokaler kan leda till besparingar av de mindre myndigheternas förvaltningsanslag med ytterligare till 2012. Benchmarking av statliga myndigheters verksamhet Regering och riksdag måste ständigt kunna följa upp utvecklingen av myndigheternas förvaltningskostnader och hur produktiviteten i förvaltningen utvecklas. Det är också viktigt att myndigheterna själva kan jämföra sig med andra myndigheter när det gäller kostnader för den interna administrationen. Därför bör det utvecklas administrativa nyckeltal för hela den statliga förvaltningen, så att myndigheterna kan redovisa sina administrativa kostnader på ett enhetligt sätt. Det är också viktigt att statliga myndigheter tar del av den nya tekniken och följer den förvaltningspolitiska utvecklingen även i andra länder så att de använder sig av de mest kostnadseffektiva lösningarna. Vi ser exempelvis att , och har börjat gå över till att använda fri programvara, d.v.s. program med öppen källkod, i statliga myndigheter. Det finns liknande exempel även i och vi föreslår att en utredning tillsätts som sammanställer erfarenheter av att gå över till öppna standarder och fri programvara, och som utifrån detta lägger fram förslag till rekommendationer för myndigheter. () ges i uppdrag att ta fram administrativa nyckeltal för den statliga förvaltningen, som ska användas av de statliga myndigheterna när de redovisar sin verksamhet till regeringen. () får i uppdrag att löpande sammanställa och redovisa de administrativa nyckeltalen för myndigheterna på ESV:s webbplats så att de finns lättillgängliga för såväl allmänhet, medier som anställda i den statliga förvaltningen. För detta tilldelas ESV ett tilläggsanslag på 2012. Ansvarsfull hantering av anslagsbehållning För att myndigheterna ska kunna hålla en effektiv ekonomihantering är det viktigt att de har möjlighet till såväl anslagssparande som anslagskrediter. Om en myndighet inte gör av med hela sitt anslag, till exempel för att en investering blev fördröjd, är det rimligt att myndigheten kan spara denna del av anslaget till kommande år. Men ett högt anslagssparande över hos myndigheter kan vara ett tecken på att anslaget i grunden är för högt. Dessutom behöver staten, i det läge nu är inne i, visa föredöme och prioritera hårt bland utgifterna. /10 beräknas de statliga myndigheterna totalt sett ha i anslagssparande enligt regeringens budgetproposition. Detta beräknas av regeringen minska med till /11 och med ytterligare till /12. Vi bedömer att en indragning av anslagssparandet hos de myndigheter som bedöms ha ett sådant på i storleksordningen bör vara rimligt för att finansiera en del av de insatser som behövs för att möta jobbkrisen. Varje enskilt anslagssparande bör dock prövas noggrant. En del områden bör helt undantas, till exempel högskolors och universitets anslagssparande, då dessa medel behövs för att få till stånd fler högskoleplatser, nu när fler söker sig till högskolorna. Därför budgeterar vi endast för hälften av den potentiella besparingen. Effektivare myndighetsstruktur (utg.omr. Effektivare lokalanvändning (utg.omr. Ökad statlig samordning (utg.omr. 1, utg.omr. Benchmarking (utg.omr. 9.2Gemensamt förslag från s, mp och v: Bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet beräknar att staten förlorar ca i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. Att bekämpa skattefusket handlar om att stärka välfärden men också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Rättvisa konkurrensvillkor kräver att kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller delar av eller hela intäkten från beskattning eller bryter mot andra bestämmelser som hederliga företag följer. har konstaterat att kopplingen mellan den grova organiserade brottsligheten och ekonomisk brottslighet växer. Den svarta sektorn i har tydliga inslag av grov organiserad brottslighet som också ingår i europeiska och internationella nätverk. Skatteplanering syftande till skattefusk sker ofta med hjälp av så kallade skatteparadis. Ett flertal myndigheter samverkar nationellt och i regionala underrättelsecentrum (RUC) för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Polisen leder spaning och gör gripanden. och utreder och väcker åtal om brott. sköter den löpande skattekontrollen och gör grundjobbet i utredningarna om skattebrott. driver in skatteskulder. Även och ingår i samarbetet. I den dåvarande socialdemokratiska regeringens sista statsbudget, , utformad i samarbete med och , drogs riktlinjerna för ett kraftfullt arbete mot bidrags- och skattefusk upp. fick ökade resurser. Arbetet med att ta fram en lagstiftning för certifiering av kassaregister inleddes. En delegation mot felaktiga utbetalningar bildades. fick också rätt att kräva personalliggare av restaurang- och frisörbranscherna och göra oannonserade kontroller. Den borgerliga regeringen har hitintills tagit få egna initiativ kring skattefusket. I princip har den förvaltat de socialdemokratiska initiativen, men förlorade de extraresurser de hade fått för att bekämpa skattefusket. Socialdemokraterna, har tagit fram ett nytt offensivt program mot skattefusk och ekobrott. För att snabbt och effektivt komma igång med programmet vill vi permanent stärka resurser med . Denna satsning ger utrymme för att t.ex. anställa uppemot 100 nya specialister. Vi vill att prioriterar kampen mot ekobrott och skattefusk i . Genom att agerar direkt som stat eller som medlem i EU i olika samarbetskonstellationer kan vi se till att skatteparadisen tvingas till skatteavtal. Skattemyndigheter måste kunna få lämna vidare information om misstänkt penningtvätt, försäkringsbedrägeri etc. till finanspolisen. Skattemyndigheter måste kunna få ta del av informationen när åklagare via internationell rättshjälp hittar misstankar om skattebrott. Vi menar också att lagen om skatteflykt inte har varit effektiv och därför måste ses över. Penningtvätt och skattebrott hänger samman. I detta förenas grov organiserad brottslighet med ekonomisk brottslighet. har uppdraget att samordna penningtvättsbekämpningen och följer genomförandet av EU:s tredje penningtvättsdirektiv. Här krävs dock större insatser. Vi menar att det behöver utredas om penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Sekretesslagsformuleringar som hindrar att rapportera misstänkt penningtvätt måste ändras. Misstänkta penningtransaktioner ska kunna frysas . Kontrollen över växlings- och factoringbolagen måste skärpas eftersom dessa används både när svarta pengar tvättas vita och då vita pengar görs om till svarta. Fullständigare informationsutbyte inom EU och Sparandedirektivet innebär att privatpersoners ränteinkomster ska beskattas i de länder där personen är bosatt och inte där pengarna är placerade. omfattas dock inte alla länder i EU av informationsutbytet och inte heller juridiska personer. Vi vill att ska driva att europeiska stater med nära förbindelser till EU, som till exempel och de olika europeiska ministaterna, också ska tas med i initiativet och därmed förbinda sig till informationsutbyte. Vi vill också driva att juridiska personer ska omfattas. sker en rapportering av varuutbyten mellan EU-länder. Genom dagens rapportering bekämpas momsfusket mellan EU-medlemmarna. Detta utbyte kommer från att utökas. Vi vill att inom EU och ska verka för att integrera även övriga europeiska stater utanför EU och EES, främst de europeiska skatteparadisen, i rapporteringen. Personalliggare och oannonserade kontrollbesök har och har haft en rad olika branschprojekt mot skattefusk. Personalliggare kombinerat med oannonserade kontrollbesök inom frisör- och restaurangbranscherna har visat sig vara ett verksamt instrument. Vi vill utvidga detta system så att alla relevanta branscher och företag omfattas. Vi vill i första hand gå vidare med bygg- och tvätteribranscherna samt med branscher som i hög utsträckning använder sig av underentreprenörer, t.ex. städ- och flyttbranscherna. Vi vill framhålla det initiativ som t.ex. byggbranschen själv har tagit mot oseriösa företag. Månadsredovisning av anställdas skatter och arbetsgivaravgifter ska ske individuellt och inte, som , med en totalsumma. Det skulle underlätta för att upptäcka om arbetsgivaren betalar in för lite i skatt. En inbetalning på kan som det är gälla för fyra anställda likaväl som för 40. Genom individuell skattedeklaration försvåras redovisning av oriktiga siffror och det skapas möjlighet att bedöma realismen i inbetalningen. Den anställde ska också själv kunna kontrollera att skatter och avgifter är inbetalda för honom eller henne. Se över möjligheterna till ett entreprenadavdrag Ett entreprenadavdrag är en lösning där en viss del av betalningen till en underentreprenör hålls inne för att säkra inbetalning av skatter och arbetsgivaravgifter. Syftet är att minska möjligheten till fusk och att säkra betalningar av skatter och arbetsgivaravgifter. Vi vill se över de eventuella möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag i ett första steg i bygg- och anläggningsbranschen. Prövning och återkallande av F-skattsedel Effekterna av det nya systemet för F-skattsedlar bör ses över, inte bara ur ett arbetsmarknadsperspektiv utan också ur ett skatteuppbördsperspektiv. Möjligheten att få F-skattsedel då sökanden har varit inblandad i skattefusk eller annan verksamhet ska begränsas. F-skattsedeln ska återkallas då en innehavare dömts för skattefusk eller annan ekonomisk brottslighet. Förnyad prövning av F-skattsedel kan ske först efter det att grunderna för indragningen har undanröjts och en karenstid har utgått. Beroende på översynens resultat är vi beredda att pröva förslag om exempelvis tidsbegränsad F-skattsedel. För att framgångsrikt slutföra arbetet mot skattefusk i taxibranschen behövs redovisningscentraler till vilka köruppdragen och ersättningarna rapporteras. Dagens beställningscentraler kan sköta denna funktion. Krav på anslutning till redovisningscentral ska skrivas in som villkor för taxitillstånd. Precis som i fråga om certifierade kassaregister ska en övergångsperiod förbereda införandet. Gör det lättare att utbyta information om brottsmisstänkta Det måste bli lättare för myndigheter att delge varandra information som motverkar skattebrott och grov organiserad brottslighet. Sekretesslagstiftningen och dess tillämpning måste anpassas till detta behov. Både fiskala avdelning och skattebrottsenheten hindras av regeltolkningar. Då brottsmisstanken hos en myndighet vid fällande dom kan ge fängelsestraff ska sekretess inte längre gälla mellan myndigheter eller, som i fall, inom myndigheten. ska ha sunda offentliga finanser. Det är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, då välfärden behövs som mest. offentliga finanser är även en fråga om rättvisa mot kommande generationer. En ansvarsfull ekonomisk politik av socialdemokratiskt styre har lagt grunden till dagens goda offentliga finanser, vilket gör det möjligt att stimulera ekonomin i när konjunkturen försvagas. I denna motion föreslås en rad satsningar. De ryms alla inom en ansvarsfull budget. Utgifts- och inkomstförändringar 20092011 jämfört med regeringen Förändring finansiellt sparande offentlig sektor 10.1Långsiktiga överskott i de offentliga finanserna För att minska den offentliga sektorns nettoskuld, skapa en buffert för att möta den demografiska utvecklingens kommande påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen och bidra till en betryggande marginal till gränsen på av BNP i underskott i EU:s infördes ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Det innebar att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på en procent av BNP över en konjunkturcykel, efter det att PPM-sparandet inte längre ska räknas med i det offentliga sparandet. Sedan överskottsmålet infördes och fram har den offentliga sektorns finansiella sparande i genomsnitt uppgått till av BNP enligt det nya sättet att räkna på. Därmed klarades överskottsmålet då vi socialdemokrater satt i regeringsställning. För presenterar vi socialdemokrater ett starkare finansiellt sparande i de offentliga finanserna jämfört med regeringen. Finansiellt sparande för Socialdemokraterna jämfört med regeringen Miljarder kronor (Socialdemokraterna) Miljarder kronor (regeringen) Som andel av BNP (Socialdemokraterna) Som andel av BNP (regeringen) För att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter infördes ett system med utgiftstak för staten. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till en ansvarsfull finanspolitik och sunda offentliga finanser. Vi socialdemokrater föreslår i denna budgetmotion att utgiftstaket ska uppgå till . Det är ett utgiftstak som ligger väl i linje med kravet på sunda offentliga finanser. Därutöver föreslår vi ett utgiftstak på och . Budgeteringsmarginalen syftar till att fungera som buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den finansiella osäkerhet som finns kring de ekonomiska konsekvenserna av fattade beslut. Ett utgiftstak på innebär att Socialdemokraternas budgeteringsmarginal blir , vilket är mer än dubbelt så mycket som regeringens budgeteringsmarginal. Även ligger budgeteringsmarginalen högre än regeringens. Vår bedömning är att det osäkra ekonomiska läget och en del frågetecken kring regeringens utgiftsprognoser i budgetpropositionen, inte minst när det gäller utgiftsprognoserna för sjukförsäkringen, motiverar höga budgeteringsmarginaler. 11.1Ökade resurser till kommunsektorn I denna motion föreslås ett sysselsättningsstöd om totalt till kommunerna 20112012, ett riktat statsbidrag till fler anställda i sjukvården på 20102012 samt ett riktat statsbidrag till sjukvården på 20102012. Totalt innebär detta mer än i ökade resurser 20102012 för fler anställda i kommuner och landsting. Därutöver föreslås ett antal riktade satsningar, som tillfaller kommunerna. Dessa kommunsatsningar uppgår till 2010, 2011 samt 2012. Totalt avsätter vi mer än regeringen till kommuner och landsting. 11 miljarder till mer personal i kommuner och landsting Bättre kvalitet i sjukvården Mer personal och mindre klasser i skolan 7 miljarder i riktade statsbidrag till kommuner och landsting 18 miljarder i totala ökade resurser till kommuner och landsting 11.2Förändringar i skatter och transfereringar är neutrala för kommunsektorn Vi socialdemokrater föreslår en rad förändringar på såväl skatte- som utgiftssidan i denna motion. Dessa är dock neutrala för kommunsektorn. Alla förslag till förändringar i transfereringar, till exempel i fråga om arbetslöshetsförsäkringen och sjukpenningen, leder till ändrade skatteintäkter och inkomster i ålderspensionssystemet. Våra förslag genomförs dock neutralt för kommunsektorn. Det innebär att kommunerna och landstingen varken tjänar eller förlorar på våra skatteförslag. Även skatteförslagen genomförs neutralt för kommunsektorn. I skattetabellerna redovisas nettokostnaden/nettointäkten för konsoliderad offentlig sektor (KOS). Det betyder att våra skatteförändringar (med undantag för de utgifter som ligger på skattesidan, som i flera fall helt eller delvis är ett stöd för kommunsektorn) är neutrala för kommunerna och ålderspensionssystemet. Hade vi presenterat dessa skatteförslag i regeringsställning hade vi gjort en teknisk justering i statsbudgeten: kommunerna hade kompenserats genom en höjning av anslaget kommunalekonomisk utjämning och utgiftstaken hade justerats med samma belopp. I våra skattetabeller redovisas dock skatteintäkterna netto för att ge en enklare överblick. 11.3På sikt: färre i behov av socialbidrag