mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — Bankerna har blivit mer restriktiva. Det förekommer att krediter omprövas och att banker ensidigt säger upp krediter. Det innebär att planerade investeringar skjuts eller inte blir av alls. Just bristen på riskvilligt kapital gör det svårt för nya små tillväxtföretag att växa sig större. Speciellt utsatta är företagen i den första tillväxtfasen och inte minst om de befinner sig i landsbygden. Den finansiella krisen har också inneburit att befintligt riskkapital i första hand satsas i redan mogna företag. Staten skulle kunna spela en viktig roll för nya tillväxtföretag genom att via ett statligt riskkapitalbolag garantera kapital till små tillväxtföretag i den tidiga utvecklingsfasen. har i rapporten om finanskrisen föreslagit att ska utvecklas, t.ex. med lokalkontor. Vidare föreslår vi en satsning på utbyggnad av lokala sparbanker och en statlig investeringsbank för att säkra tillgången på kapital till nödvändiga investeringar i företag. För att ytterligare stimulera en ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling bör vi se över hur pensionspengarna förvaltas. tar starkt avstånd från att pensionärernas pensionspengar används i spekulationssyfte på börsen, utan i likhet med de kanadensiska pensionsfonderna bör de vara samhällsbyggande. , med uppdraget att bidra till utvecklingen av det svenska näringslivet, ska via sina investeringar skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placering av riskkapital i små och medelstora företag. Problemet som uppstår är att krav på snabb avkastning rimmar illa med att satsa på företag i tillväxtfasen, vilket alltid är en flerårig process. menar att det kan finnas anledning att se över ägardirektiven till . till antal nya jobb dominerar den privata tjänstesektorn kraftigt i . Sammantaget arbetar inom privat eller offentlig tjänste- och serviceverksamhet. Mycket talar för att tjänsteproduktionen kommer fortsätta att växa. Delvis förklaras utvecklingen med att tjänstefunktioner som tidigare sköttes inom industrin nu läggs ut på nya eller etablerade företag inom området industrinära tjänster. Den privata tjänstesektorn utgörs av såväl högkvalificerade konsulttjänster som lågt betalda servicearbeten. En stor del av denna sektor utgörs av servicetjänster som är starkt kopplade till industrin. Många industriföretag köper sina tjänster av entreprenadföretag i stället för att driva dem i egen regi, t.ex. städning, bevakning, teletjänster och transport. Kunskaperna kring de olika kategorierna tjänsteföretags betydelse för framtida arbetsmarknad och näringsliv är dock begränsade, vilket behöver åtgärdas via stärkta forskningsinsatser inom dessa områden. vill ta vara på tjänstesektorns stora utvecklingspotential och utveckla ett framtidsprogram tillsammans med företag, akademi och fackliga organisationer inom tjänstesektorn. Vi vill ta ett brett grepp över tjänsteproduktion och forskning. Företagens behov och prioriteringar ska vara styrande. Kopplingen mellan näringsliv och akademi behöver stärkas. Att öka produktiviteten och förädlingsvärdet av tjänsterna bör därför prioriteras. vill stimulera en kunskapsinriktad tjänstesektor som bidrar till tillväxt och som har god lönebetalningsförmåga. Men många andra tjänster behöver utföras, utöver specialisttjänster eller de med koppling till den högproduktiva industrin. Kultur blir en alltmer betydelsefull del av arbetsmarknaden. En utbyggnad av den kulturella infrastrukturen d.v.s. musikindustri, film, teatrar m.m. berikar människorna och blir därmed också en viktig faktor vid lokalisering av företag. Denna sektor är också på väg att bli en viktig källa till regional sysselsättning. 5.5.1.6Gemensamt förslag från s, mp och v: Investering i besöksnäringen Enligt UNWTO, , kommer den globala turismen att växa med till 2020 och i . Vi vill att ska ligga i framkant. Turismen ska växa snabbare här än i resten av , vi ska locka till oss en större andel av de nya globala turisterna. Internationella evenemang är exempelvis ett mycket intressant segment, där har stor tillväxtpotential. Vi är överens om att staten, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ska ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Att gemensamt arbeta för att stärka en positiv bild av skapar både jobb och intäkter. Följande prioriteringar är viktiga för att besöksnäringen ska kunna växa: Vi vill öka marknadsföringen av som turistland och avsätter därför mer än vad regeringen gör i sin budget till marknadsföring och arbete med att främja internationella evenemang. Ett särskilt bolag, Event , ska bildas för att samla och professionalisera arbetet med evenemang. Event ska också kunna bistå med ekonomiska garantier. Särskilda utbildningsprogram för besöksnäringen ska genomföras inom ramen för våra utbildningssatsningar. vill vi ta initiativ till branschsamtal med besöksnäringen för att åstadkomma ett gemensamt strategiprogram för att stärka branschen. Den svenska besöksnäringen bör bli ledande i att erbjuda klimatsmarta alternativ till sina gäster. En medveten politik för grön infrastruktur, tillgång till stränder och skogar med varierat djurliv, i kombination med profilering och genomtänkta erbjudanden, kommer att öka turismen och bidra till bilden av som ett grönt land. 5.5.2Investera i småföretag och regional utveckling Starta, driva och växa Många av framtidens jobb kommer att växa fram i små och medelstora företag. Därför måste villkoren för entreprenörskap stärkas. Entreprenörernas idéer, kreativitet och vilja skapar framtidstro och nya jobb. Vår politik ska underlätta för entreprenören att anställa och expandera, administrera, exportera och få tag i kapital. Vi vill också att det ska vara enkelt och tryggare att röra sig mellan företagande och lönearbete. Med detta företagarprogram vill vi göra det lättare att starta företag, att driva företag och att växa som företag. Ett utvidgat och mer småföretagarvänligt ROT-avdrag Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett och tidsbegränsat ROT-avdrag, som i första hand ska vara en konjunkturpolitisk stimulans. ROT-avdragets utformning beskrivs mer utförligt på annan plats i motionen. Bland annat innebär vår modell krav på F-skattesedel för utföraren som vi säger nej till den s.k. fakturamodellen. Modellen innebär att företagaren ska bedöma dels om köparen har rätt till avdraget, dels om arbetenas karaktär är sådana att de verkligen uppfyller alla krav för att köparen av tjänsten ska ha rätt till skattereduktion. Det innebär ett ökat risktagande för den enskilde företagaren. Vi menar att regeringen, som dessutom har uttalade mål att minska företagens regelbörda, inte hörsammat den kritik som framförts. Förslaget läggs fram gemensamt av de rödgröna partierna , och . Förslaget i dess helhet återfinns i avsnitt 5.1.1.3. One-stop-tillståndsportal gör det enklare att starta företag Det ska bli ännu enklare att driva företag i . Satsningen på digital samordning av myndigheter gentemot företagare måste förstärkas. Vi vill inrätta en tillståndsportal där företagare på ett och samma ställe ska kunna ta del av vilka tillstånd som krävs för deras verksamhet samt ansöka om dessa. Frågan om annons- och fakturaskojare har uppmärksammats . I de flesta fall handlar det om olaglig verksamhet eftersom det är fråga om rena bedrägerier. Olika rättsinstanser måste tydligare prioritera dessa frågor. Det skulle ha en viktig preventiv effekt. Företagare har inte samma konsumentskydd i lagstiftningen som privatpersoner. Privatpersoner kan vända sig till och lokala konsumentrådgivare. Företagare har inte samma möjlighet, vilket ökar deras utsatthet. Det nödvändigt att se över samhällets roll vad gäller rådgivning och stöd även till företagare. Socialavgifter och sjuklönen i små företag föreslår reducerad arbetsgivaravgift som i första hand får betydelse för mindre företag. Den av regeringen föreslagna sänkningen av egenavgifter bör utökas till att omfatta alla åldrar. föreslår dessutom att mindre företag med upp till 10 anställda helt ska slippa betala 14 dagars sjuklön. Företag med upp till 10 anställda omfattas helt medan en avtrappning sker i företag med 1015 anställda. Syftet är dels att motverka utestängningseffekter på arbetsmarknaden, dels att motverka de problem som kan uppstå i den enskilda företaget, exempelvis avbrott i verksamheten som påverkar resultatet. Lagskärpning mot långa betalningstider Det är oacceptabelt att småföretag tvingas vänta på att få betalt. Om med flera inte omgående tar sitt ansvar kan det till exempel bli nödvändigt att årsredovisningslagen skärps och större företag tvingas att redovisa betalningstider och antalet skulder som betalas för sent i sin årsredovisning. Det skulle öka pressen på skäliga villkor. Soliditeten i företag som måste använda sina leverantörer som bank kommer att därmed att ifrågasättas. Krafttag mot skattefusk och för sund konkurrens De tre rödgröna oppositionspartierna har gemensamt tagit fram ett åtgärdsprogram mot skattefusk. Programmet presenteras i avsnitt 8.6. Bättre service till småföretagare i hela landet I många delar av landet ökar avstånden till närmaste butik eller serviceställe. Detta riskerar att nödvändig serviceinfrastruktur försvinner för många företag. Vi vill därför se över möjligheterna att stärka och samordna den kommersiella och offentliga servicen där så är nödvändigt. En upprustning av statens och näringslivets samarbete på exportområdet måste påskyndas. Den borgerliga regeringen har dragit ner på stödet och hjälpen för att stimulera till export. Exportrådgivningen över hela landet måste förtätas och förstärkas med särskilt fokus på de nya framtidsinriktade branscherna. De regionala exportrådgivarnas aktivitet måste ges utrymme att öka. Utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor måste förstärkas. Kreditgarantiföreningarna är ett bra exempel på hur privat engagemang har kunnat förenas med offentligt. Vi anser att kreditgarantiföreningarna kan fylla en större roll framöver som kompletterande finansiär, framförallt på landsbygden, och vill därför se fler och större regionala kreditgarantiföreningar. Vi vill ge stöd till kreditgarantiföreningarnas uppbyggnad. Det är också nödvändigt att se över möjligheten till återförsäkring av kreditgarantiföreningarnas kapitalbas, liksom att använda de strukturfondsmedel som finns i syfte att understödja och bygga upp verksamhet. Ny innovationsfond ger stärkt tillgång på riskkapital Nyföretagandet i minskar. har företagens möjligheter att få tillgång till kapital allvarligt försämrats. Vi föreslår en ny marknadskompletterande riskkapitalfond för att särskilt stärka innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretags tillgång till kapital. Fonden finansieras genom en extra utdelning från på . Förslaget är gemensamt för de rödgröna partierna , och och återfinns som gemensam text i vår motion i avsnitt 5.6.4.1 om kapitalförsörjning. Det är genom att investera i en starkare innovations- och kunskapsmiljö som vi kan behålla och utveckla topposition som ett nyfiket och kreativt land. Vi vill investera i ett brett innovationslyft . Programmet ska bygga och förstärka innovationsmiljöer i hela . Programmet ska vara starkt regionalt förankrat och bygga på nedanstående prioriteringar: 1.Stärkt samarbetet mellan akademi och entreprenörskap FoU-baserat nyföretagande och utveckling av innovativa små och medelstora företag spelar en viktig roll för näringslivets förnyelse, utvecklingskraft och framtida konkurrenskraft. Vi vill göra särskilda investeringar för att stärka de regionala högskolornas specialisering och samarbete. 2.Stöd till forskning och utveckling i småföretag För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster vill vi öka forskningsanslaget riktat till små och medelstora företag. Bland annat vill vi kraftigt öka anslaget till forskningsprogrammet och väx. 3.Ökad samverkan mellan näringsliv och forskarutbildning De svenska doktoranderna står för en mycket hög andel av den forskning som bedrivs i . finns de så kallade industridoktoranderna som är antagna av ett lärosäte medan de bedriver själva forskningsarbetet i företag. Vi vill utveckla bättre möjligheter för mindre och medelstora företag att ta emot doktorander. Offentlig upphandling måste bli strategiskt innovationsorienterad. Nya organisationslösningar och produkter ska stimuleras. Efterfrågan ska skapas och innovativa företag få sina första kunder och skyltfönster. Vi vill införa ett innovationslån för innovativa småföretagare. Syftet är att ta vara på de innovationer som kommer ur lång arbetslivserfarenhet och yrkeskunskap. Det finns stor potential för ökad svensk export inom många tillväxtmarknader. Till exempel för våra miljöteknikföretag. De allra flesta miljöteknikföretagen är dock små eller medelstora och många saknar möjligheter att etablera sig på nya marknader. Vi vill därför särskilt främja svensk miljöteknikexport. På så sätt kan vi dra fördel av att går före i klimatomställningen och skapa nya jobb. Exportsatsningar bör göras inom svenska profilområden som bioenergi, vattenrening, uppvärmning och avfallshantering. Demonstrationsanläggningar och referensmarknader för nya produkter bidrar till att möjliggöra tekniska genombrott inom dessa områden och bör kunna byggas i med statligt stöd. Den direkt bakomliggande orsaken till finanskrisen var en kreditbubbla som hade byggts upp . Kreditexpansionen berodde på en rad faktorer: alltifrån stora underskott i bytesbalansen till dess ojämna inkomst och förmögenhetsfördelning samt naturligtvis bristerna i den finansiella sektorns funktionssätt. analyserade dessa samband mer i detalj i vår motion (2008/09:Fi26) ekonomiska vårproposition. Dagens finanskris är en av många som ägt rum . På ett djupare plan är kriserna naturligtvis ett utslag av bristerna i det kapitalistiska systemet. Men i detta avsnitt begränsar vi vår analys och våra förslag till åtgärder som mer specifikt rör den finansiella sektorn. Den finansiella sektorn är i mångt och mycket kapitalismens blodomlopp. När den finansiella sektorn kraschar får detta enorma effekter även på den reala ekonomin. Detta samband visade sig tydligt dels under finanskrisens akuta skede då en panikslagen finanssektor i princip upphörde att fungera vilket hade kunnat få hela världsekonomin att mer eller mindre implodera, dels när den akuta fasen hade passerats, men ändå resulterat i en världsomspännande djup och långvarig lågkonjunktur med stora ekonomiska och sociala effekter. Det är sålunda av fundamental betydelse att reformera den finansiella sektorn så att den gör det den ska på ett ansvarsfullt och produktivt sätt, dvs. svara för stora delar av kreditförsörjningen, tillhandahålla betalningssystem och sprida (i motsats till att öka) risker för att på så sätt skapa förutsättningar för ökad tillväxt, sysselsättning och välstånd, istället för tvärtom. Därför ägnar vi en förhållandevis stor del av vår motion åt dessa frågor. I diskussionen om finansiell reglering och tillsyn brukar man tala om tillsyn dels på mikronivå, dels på makronivå. Tillsynen och regelverket på mikronivån syftar till att förhindra alltför riskabelt agerande på företagsnivå. Med makronivå menas i detta sammanhang ramverk och tillsyn som syftar till att begränsa spridningseffekter till övriga delar av den finansiella sektorn vid ett fallissemang för ett enskilt finansiellt företag. Makrotillsyn innebär också att bevaka generella obalanser i ekonomin och det finansiella systemet. I utövas tillsynen på såväl mikro- som makronivån av . Därutöver analyserar den finansiella sektorn ur ett stabilitetsperspektiv (dvs. på makronivå). Det är emellertid uppenbart att det inte finns några vattentäta skott mellan reglering och tillsyn på mikro- respektive makronivå. I finanskrisens spår torde uttrycket too big or too interconnected to fail vara ett av affärspressens vanligast förekommande ord . Uttrycket syftar på att en finansiell institution (vanligtvis en bank) är för stor eller för sammanflätad med andra finansiella företag för att staten, i vars land banken har sitt huvudsäte, kan tillåta att banken går i konkurs. Uttrycket fångar väl finanskrisen i allmänhet och dess akuta utbrott i synnerhet, samt, menar vi, kärnan i vad som är galet i dagens finanskapitalism. När gick i konkurs sände det enorma chockvågor på de finansiella marknaderna. Aktie- och fastighetspriser störtdök och krediterna ströps. På hade en normal finanskris övergått till en kris av gigantiska proportioner, vilket därefter resulterade i en global och djup lågkonjunktur. Att konkursen för fick sådana enorma konsekvenser beror på en rad sammankopplade fenomen som vi inte här redovisar i detalj61, men enligt vår mening var en av orsakerna att var för stor, men framförallt mycket sammanlänkad till stora delar av den amerikanska finanssektorn. Utöver en mängd olika faktorer, plus att var en bank som sammankopplad till stora delar av den finansiella marknaden, är vi övertygade om att en av huvudorsakerna till de snabba och omfattande konsekvenserna av konkurs var att de stora finansiella institutionerna i (och för all del även institutioner utanför ) blev tagna på sängen över att de amerikanska myndigheterna tillät en sådan betydelsefull investmentbank som att gå i konkurs. I de flesta länder (för att inte säga alla) finns en outtalad försäkran från statens sida att man inte kommer att låta de s.k. too big to fail-institutionerna gå i konkurs. Denna försäkran, tillsammans med en del andra garantier t.ex. de statliga insättningsgarantierna, utgör dels en förklaring till varför vissa bolag kunnat växa sig så stora att de just blivit too big to fail, dels har den utgjort den bärande bjälken i en incitamentsstruktur (vilket vi utvecklar nedan) bland framförallt de stora finansiella företagen som var en av huvudorsakerna till finanskrisen. Att too big to fail-banker utgör enorma systemhotande risker torde de flesta vara överens om. Men den dominerande strömningen i affärspressen (åtminstone den svenska) är att reformera den finansiella regleringen i syfte att minimera att en too big to fail-bank skall hamna på obestånd. Vi tror att arbetet med att ta fram en ny finansiell reglering måste bygga på andra grundvalar. Utgångspunkten måste vara att om en bank är too big to fail då är den nog just för stor och då bör en reformerad finansiell reglering ta sikte på detta, snarare än att minska risken för att en storbank hamnar på obestånd (vilket det i och för sig också finns skäl till). Vad är det då för incitamentsstruktur som storbankerna och deras motparter verkat under och som i sig utgör huvudorsaken till varför vissa finansiella företag kunnat bli too big to fail? Som påpekades ovan har storbankerna en implicit garanti från staten mot fallissemang. De erhåller också en subventionerad försäkring från staten i form av en insättningsgaranti till dem som sätter in pengar på bankens konton. Ytterligare en form av subvention från statens sida är centralbankernas försäkran och funktion som lender of the last resort, som innebär att centralbankerna erbjuder stöd till banker som är solventa, men har likviditetsproblem. Implicita eller uttalade statliga garantier innebär en kraftig subvention av storbankernas upplåningskostnader. Garantierna innebär också att det inte finns någon större anledning för storbankernas kreditgivare att ta reda på bankernas finansiella situation. Att bli en storbank måste vara världens bästa affärsidé. När tiderna är goda gör de astronomiska vinster till följd av den oligopolistiska marknadsstrukturen men skulle olyckan vara framme och det blir finansiell oro går staten in med en rad olika stöd och garantiprogram.62 Incitamenten för olika finansiella institutioner att bli så stora att de blir too big to fail är med andra ord mycket starka och storbankernas garantier leder till att de tar högre risker i syfte att öka marknadsandelar. och agerande i de baltiska länderna är ett tydligt exempel på detta. De amerikanska finansiella institutens köp av olika värdepapper med bl.a. de s.k. subprimelånen som underliggande tillgång är ett annat exempel. Om inget görs för att bryta storbankernas oligopolistiska makt och avskaffa alla statliga subventioner till storbankerna och andra stora finansiella företag, dvs. avskaffa hela too big to fail-fenomenet, är det bara en tidsfråga innan storbankerna ånyo kommer tjäna enorma övervinster på skattebetalarnas och en del andra företags bekostnad. Risken för nya finanskriser kommer också att fortsätta att vara stor om inget görs åt grundproblemet. Vad avser vinsterna är egentligen uttrycket bara en tidsfråga innan fel eftersom en rad banker, både nationellt och utomlands, efter det att de mer eller mindre blivit räddade av respektive länders stater uppvisat fullständigt absurda vinstnivåer.63 Hur ska man då komma tillrätta med den svällande och delvis improduktiva finanssektorn64 med dess to big too fail-institutioner. Ett förslag som i teorin ter sig lockande är naturligtvis att olika stater avskaffar insättningsgarantierna. Men ett sådant förslag är förmodligen vare sig klokt i sak eller politiskt möjligt. En tänkbar lösning kan vila på tre ben: Bankerna måste betala fullt pris för de skyddsnät de åtnjuter av staten65. Det måste utarbetas ett regelverk och förfarande som gör det möjligt för stora banker att gå i konkurs utan att det får systemhotande konsekvenser. Det behövs också en ändring av den europeiska konkurrenslagstiftningen som innebär att banker och andra finansiella företag inte får blir så stora att de blir systemhotande. Om det senare förslaget av olika skäl inte går att åstadkomma via förändring av konkurrenslagstiftningen bör det ske genom en skärpning av den särlagstiftning som bankerna ändå redan existerar under. har vi diskuterat kärnan i det som vi ser som det stora problemet i den finansiella sektorn, nämligen att banker och andra finansiella företag kan bli så stora och sammanflätade med övriga finansiella företag att en konkurs av ett enskilt finanshus kan underminera ett helt lands ekonomi. Finanskrisen blottlade emellertid en rad andra brister avseende den finansiella regleringen vilka dock i många fall i sig är sammanlänkande med too big to fail-problematiken som måste åtgärdas. Nedan tar vi upp några av dessa frågor. 5.6.1.2Internationella regelverk och tillsyn Finanskapitalismen är i allra högsta grad internationell till sin natur. Den enorma omsättningen och den tekniska utvecklingen har resulterat i alltmer integrerade finansiella marknader där finanskapitalet ständigt är på jakt efter största möjliga profit. Antalet finansiella företag som är verksamma i flera länder har ökat kraftigt . I denna miljö är det viktigt med ökad samverkan och vissa gemensamma globala regelverk beträffande reglering och tillsyn för att undvika att finanskapitalet spelar ut länderna mot varandra. Det handlar alltså dels om att försöka få till stånd så mycket av gemensam finansiell reglering som möjligt, dels om ökad samverkan över nationsgränserna avseende tillsynen för att se till att de gemensamma regleringarna efterlevs. De gemensamma överenskommelserna om reglering och tillsyn måste dock vara i form av s.k. minimiregler som tillåter länder att införa strängare regler om de så önskar. Vad gäller tillsynen behövs ett globalt organ som ställer upp vissa riktlinjer för effektiv tillsyn och som ser till att de nationella tillsynsmyndigheterna gör sitt jobb. Denna organisation skulle också ha rätten att föreslå ändringar beträffande finansiell reglering i det fall den upptäcker brister. Ett sådant organ skulle exempelvis kunna sortera under FN. Denna organisation bör följa utvecklingen på de finansiella marknaderna i stort och bedöma eventuella hot mot stabiliteten i det finansiella systemet. Inom EU har kommissionen initierat ett arbete för reformerad finansiell tillsyn inom EU.66 Förslaget syftar till förändringar på såväl makro- som mikronivå.