mot · GX02Sf322 · 2009-10-04 00:00:00 — Värt att notera är att just också var Socialdemokraternas representant i pensionsarbetsgruppen och därmed en av huvudkonstruktörerna bakom pensionssystemet. har utöver en lång rad s.k. idéskrifter även presenterat sitt slutbetänkande Mera försäkring och mera arbete (SOU 2006:86). Utredningen hade tydliga direktiv att se över socialförsäkringssystemet med pensionsreformen som förebild. Enligt utredningens förslag ska inslagen av egenavgifter och avtalslösningar öka. Socialförsäkringarna ska utgöra en mer ekonomiskt självständig del utanför statsbudgeten. Samma lösning återfinns i pensionssystemet, som härigenom gjorts oberoende av politiskt inflytande. Det övergripande syftet sägs vara att skapa ett system som är mer ekonomiskt robust och mindre beroende av konjunkturen. Med detta avses systemets känslighet för bl.a. skenande sjukkostnader att minska. Ett nytt inkomstbegrepp som baseras på mer historiskt beräknade inkomster ska ligga till grund för ersättningen från försäkringarna. Företagshälsovården ska få en aktiv roll i rehabiliteringsprocesser och en bortre gräns ska införas i sjukförsäkringen. Regeringen har tydligt angivit tonen för vad man tänkt sig angående socialförsäkringarna. Förutom en rad genomgripande inskränkningar och neddragningar inom socialförsäkringsområdet, vilka vi kommer att argumentera mot längre fram i denna motion, avser man också att göra om socialförsäkringssystemet enligt ovanstående politiska utgångspunkter. Enligt budgetpropositionen ska en parlamentarisk utredning med uppgift att se över socialförsäkringssystemet tillsättas . är mycket kritiskt till detta. Vi kommer i det följande att redogöra för vår syn på socialförsäkringssystemet och argumentera för behovet av att värna försäkringens grundläggande principer genom att förbättra systemet inifrån, i stället för att genomföra ett systemskifte som angriper den bakomliggande ideologin i våra socialförsäkringar. 7En sjukförsäkring för alla kämpar för en solidarisk sjukförsäkring som ska ge inkomstskydd vid sjukdom och arbetsoförmåga. Alla förbättringar i sjukförsäkringen måste göras med den generella välfärden som utgångspunkt. Insatserna för att rädda sjukförsäkringen och resten av socialförsäkringssystemet från ett totalt systemskifte måste vara en prioriterad uppgift för alla partier som vill minska klass- och könsskillnaderna i . 7.1Höjda ersättningar och bättre villkor i sjukförsäkringen I och med regeringens sänkning av taket och ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen har antalet personer som inte omfattas av inkomstbortfallsprincipen ökat kraftigt. Ungefär 30procent av löntagarna, eller 1,5miljoner personer, har hamnat över taket i sjukförsäkringen. Det är en fördubbling jämfört med . Vi vill att taket i sjukförsäkringen ska höjas till att återigen motsvara 10 basbelopp. Vi föreslår en sådan höjning i vår budgetmotion . Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en höjning av taket i sjukförsäkringen enligt ovan. Detta bör begära. Den modell som regeringen vill införa om historiskt fastställande av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) skulle innebära en avsevärd försämring framför allt för dem som varit sjukskrivna eller arbetslösa . De ändrade beräkningsgrunder som regeringen infört har gjorts för att motsvara en sådan historisk SGI. Den innebär en sänkt ersättningsnivå med för alla sjukskrivna och föräldralediga. Vi vill återställa detta och att beräkningsgrunden i SGI:n ska höjas så att ersättningen i sjuk- och föräldraförsäkringen återställs från 77,6procent till 80procent. Vi föreslår att en sådan höjning görs och avsätter medel för detta i vår budgetmotion . Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en ändrad beräkningsgrund för SGI enligt ovan. Detta bör begära. 7.2Avskaffa de fasta tidsgränserna I och med proposition 2007/08:136 har regeringen infört historiska försämringar av sjukförsäkringen. i en sjukperiod ska bedöma om den försäkrade har förmåga att klara sitt vanliga arbete eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder. Från och med dag 91 i en sjukperiod ska pröva om den försäkrade kan utföra något annat arbete hos arbetsgivaren. Personer med sjukpenning ska på begäran inkomma med ett utlåtande från sin arbetsgivare. Från och med dag 181 i en sjukperiod ska pröva rätten till sjukpenning baserat på om den försäkrade kan utföra något förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden. Bedömningen ska göras mot varje typ av arbete och det ska räcka med att den försäkrade kan utföra något sådant arbete på arbetsmarknaden för att inte vara berättigad till sjukpenning. I begreppet reguljär arbetsmarknad ska även nystartsjobb ingå. får personer som är sjuka och saknar anställning sin arbetsförmåga prövad mot hela arbetsmarknaden i ett tidigt skede, vilket resulterat i att de får avslag eller indrag av sjukpenning oftare. Sjukpenning ska endast utgå längre än om det finns särskilda skäl. Det ska enligt regeringens proposition 2007/08:136 framgå av det medicinska underlaget att det finns en välgrundad anledning att anta att den försäkrade kan återgå i arbete hos arbetsgivaren och en tidsplan för när så förväntas kunna ske. Enligt regeringen bör särskilda skäl därför endast beaktas vid tydliga diagnoser. Vid s.k. diffusa diagnoser menar regeringen att det är svårt att ha en välgrundad uppfattning om att en viss terapi har önskad effekt eller vilket läkningsförlopp som förväntas. Särskilda skäl ska inte kunna beaktas efter att sjukpenning har utbetalats . Sjukpenning utgår maximalt inom en ramtid av . För att undvika att personer kringgår ettårsgränsen genom att genast sjukskriva sig igen efter att de har fått med sjukpenning har regeringen infört en karenstid i följd (). Vid beräkning av antalet dagar beräknas , oavsett om sjukpenning har lämnats som hel eller partiell ersättning. avvisar de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen eftersom de leder till utslagning och oacceptabla konsekvenser. Människor är inte antingen helt arbetsföra eller helt arbetsoföra på grund av ohälsa, hälsan är mer komplicerad än så. Mot bakgrund av det som anförs ovan bör de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. kan försäkrade ansöka om förlängd sjukpenning med en ersättningsnivå på 75procent. Efter en period med förlängd sjukpenning kan inte ytterligare en period med förlängd sjukpenning utbetalas. Efter en period med förlängd sjukpenning måste därför en försäkrad arbeta innan rätt återuppstår till sjukpenning. Regeringen har i och med budgetpropositionen ändrat beräkningsgrunden för den sjukpenninggrundande inkomsten i lagen om allmän försäkring så att den sjukpenninggrundande inkomsten ska multipliceras med faktorn 0,97. Det har medfört en sänkning av ersättningsnivåerna för samtliga föräldralediga och sjukskrivna med mer än 2procent. Sjukpenningen är således inte längre 80procent av den sjukpenninggrundande inkomsten utan istället 77,6procent. En sänkning av ersättningsnivåerna till 75procent innebär således en sänkning till 72,6procent av den sjukpenninggrundande inkomsten. För en person med en månadslön på 17000kronor innebär sänkningen från 80 till 72,6procent att ersättningen sänkts med 1258kronor sjukskrivning. Vi i avvisar sänkningen av ersättningsnivån för långtidssjuka. Ingen människa blir friskare av fattigdom. Mot bakgrund av det som anförs ovan bör ersättningsnivån höjas från 72,6 till 80procent med sjukpenning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En följd av försämringarna i sjukförsäkringen är att regeringen har infört s.k. diagnosbaserad sjukpenning. I förarbetena till lagen om allmän försäkring har man angett i vilka fall fortsatt sjukpenning kan komma i fråga. Om det föreligger synnerliga skäl kan göra undantag och betala ut sjukpenning med 80procent av SGI, efter ansökan av den försäkrade, trots att sådan sjukpenning redan har lämnats . Undantaget omfattar personer som är arbetsoförmögna på grund av mycket allvarliga sjukdomar så som vissa tumörsjukdomar, neurologiska sjukdomar såsom eller om den försäkrade väntar på transplantation av ett vitalt organ (prop. 2007/08:136). Någon bortre gräns för hur länge en person ska kunna få 80procent på grund av synnerliga skäl finns inte. Många remissinstanser var kritiska till införandet av diagnosbaserad sjukpenning. Den vanligaste dödsorsaken i är hjärt-kärlsjukdomar. Sådana sjukdomar nämns inte ens i regeringens uppräkning av de sjukdomar som ska berättiga till ersättning på 80procent. skrev i sitt remissvar till regeringen: Såväl medicinska som rättviseskäl talar för att vissa diagnoser inte ska ge rätt till högre förlängd sjukpenning än andra. Att gradera sjukdomar på det sätt som föreslås i regeringsförslaget leder bara till ofruktbara, tidskrävande och uppslitande diskussioner mellan patienter, patientorganisationer och professionella inom hälso- och sjukvården och Försäkringskassa samt till tidskrävande ansökningar för prövning om rätt till högre ersättning. Även och avstyrkte förslaget om diagnosbaserad sjukpenning. Mycket riktigt har det också uppstått problem med tillämpningen av den s.k. fortsatta sjukpenningen. och regeringen gör fortfarande olika tolkningar av den fortsatta sjukpenningen. tillämpar inte diagnosbaserad sjukpenning utan ser istället till om det föreligger synnerliga skäl. I samband med att de nya reglerna infördes fick 76000 sjukskrivna ett brev hem från där det stod att fortsatt sjukpenning kunde erhållas om det förelåg hot mot den försäkrades liv . I samband med detta uppmärksammades från som trots metastaserande bröstcancer hade fått avslag på sin ansökan om fortsatt sjukpenning. vittnesmål om försämringarna i sjukförsäkringen fick att dra tillbaka sitt brev till de försäkrade om kravet för att få fortsatt sjukpenning och socialförsäkringsministern att utlova ett förtydligande av lagen. fick fortsatt sjukpenning. Men reglerna har inte förtydligats. Det råder fortfarande oklarheter om det är exakt de diagnoser som nämns i förarbetena som ska omfattas av den fortsatta sjukpenningen eller om det är synnerliga skäl som ska styra rätten till diagnosbaserad sjukpenning. avvisar systemet med diagnosbaserad sjukpenning. Sjukförsäkringen ska täcka inkomstbortfall för nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom. Lagen ska inte peka ut vissa diagnoser som ska berättiga till högre sjukpenning än andra. Mot bakgrund av det som anförs bör reglerna om den diagnosbaserade sjukpenningen avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.5Återinför möjligheten för att ta individuella hänsyn får inte längre ta individuella hänsyn till faktorer såsom ålder, kön, tidigare arbetslivserfarenhet och möjligheter på den lokala arbetsmarknaden vid bedömning av arbetsförmågan. Bestämmelsen om individuella hänsyn infördes i och med proposition 1996/1997:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. Syftet var framför allt att personer nära pensionsåldern med en liten restarbetsförmåga inte skulle behöva flytta över hela landet för att leta jobb. Även beslutsstöden från om rekommenderade sjukskrivningstider för olika diagnoser gör att det inte lämnas utrymme för individuella hänsyn. Beslutsstöden började gälla och rekommenderar bl.a. en sjukskrivningstid efter en hjärtinfarkt. var den genomsnittliga sjukskrivningstiden efter hjärtinfarkt . Sammantaget utgår regeringen ifrån att alla människor oavsett ålder och livssituation ska tillfriskna lika snabbt eller ha samma arbetsförmåga beroende på sjukdom. Regeringen bortser ifrån att ålder och kön påverkar vår hälsa, arbetsförmåga och våra möjligheter att tillfriskna. Vi i avvisar denna förenklade människosyn. Vi vet att vi alla har olika förutsättningar att tillfriskna och att därför måste ha möjlighet att ta individuella hänsyn. Mot bakgrund av det som anförs bör återigen få möjlighet att ta individuella hänsyn i enlighet med reglerna som gällde innan proposition 2007/08:136 trädde i kraft. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I och med att antog proposition 2007/08:136 ska sjukersättning utgå endast om den försäkrades arbetsförmåga är stadigvarande nedsatt. Den tidsbegränsade sjukersättningen har även avskaffats . Tidsbegränsad sjukersättning kunde tidigare utgå till en försäkrad som hade en nedsatt arbetsförmåga på minst 25procent men som inte bedöms vara varaktig. hade ca 80000 personer tidsbegränsad sjukersättning. Enligt det s.k. , som har träffat många i gruppen med tidsbegränsad sjukersättning, utgör kvinnor 67procent av samtliga med tidsbegränsad sjukersättning. 50procent i gruppen saknar anställning. De vanligaste problemen är värk, myalgier, och psykiska diagnoser. I genomsnitt har dessa personer varit frånvarande från arbetsmarknaden på grund av arbetslöshet och sjukskrivning. Det är däremot ovanligt i denna grupp att man har stadigvarande nedsatt arbetsförmåga. Det är därför sannolikt att dessa människor inte kommer att få sjukersättning utan istället blir hänvisade till försörjningsstöd . tror att en stor andel av dessa kommer att gå miste om sin ersättning och inte vara kvalificerade till sjukersättning. Dessutom kommer de med regeringens nya regler inte att få behålla sin gamla SGI utan är hänvisade till försörjningsstöd för sin överlevnad om de är sjuka. Med den nuvarande ordningen är människor uppdelade i kategorin: sjuka resten av livet, sjuka max eller sjukdom som innefattas av den diagnosbaserade sjukpenningen. Människor är för komplexa för detta förenklade system. Tyvärr fungerar inte människokroppen och hälsan på detta enkla sätt som den borgerliga regeringens politik försöker förespegla. Vi i menar att det behövs en tidsbegränsad sjukersättning. Det finns personer som inte har en livslång nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom, men däremot kan arbetsförmågan vara nedsatt . Vi menar då att tidsbegränsad sjukersättning är en lämplig ersättningsform som måste återinföras. Mot bakgrund av det som anförs bör den tidsbegränsade sjukersättningen återinföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.7Möjlighet för arbetslösa som haft sjuk- eller aktivitetsersättning att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst Regeringen har även avskaffat rätten för arbetslösa att i vissa fall få behålla den sjukpenninggrundande inkomsten efter en period med sjuk- eller aktivitetsersättning. kunde en försäkrad som efter en period med sjuk- eller aktivitetsersättning som saknade anställning ändå behålla sin gamla SGI förutsatt att man var inskriven på Arbetsförmedlingen. Avskaffandet av denna rättighet har fått stora konsekvenser för alla de med sjuk- eller aktivitetsersättning som saknar anställning. Enligt lagen om anställningsskydd föreligger saklig grund för uppsägning om en arbetstagare har blivit berättigad sjukersättning utan tidsbegränsning. Många med sjukersättning är därför arbetslösa. När de går miste om sin sjukersättning och står till arbetsmarkandens förfogande är de däremot inte längre berättigade till sjukpenning om de blir sjuka. Istället kommer de att bli hänvisade till försörjningsstöd. tycker att detta är oacceptabelt. Överrepresenterade i gruppen med sjukersättning är äldre kvinnor som jobbat inom LO-yrken. På grund av dåliga arbetsmiljöer och andra faktorer har de blivit utslitna . Med regeringens politik har de inte ens rätt till sjukpenning om de blir sjuka trots att de är inskrivna på Arbetsförmedlingen och söker jobb. Sådana klassorättvisor kan vi inte acceptera. Mot bakgrund av det som anförs ovan bör personer som är arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmedlingen efter en period med sjuk- eller aktivitetsersättning återigen vara berättigade till att behålla sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.8Förbättra villkoren för sjuk- och aktivitetsersättning För att förstärka de ekonomiska villkoren för långvarigt sjuka och personer med funktionsnedsättning föreslår vi en stegvis höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen från 64 till 67procent 2012. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen enligt ovan. Detta bör begära. I budgetpropositionen meddelar regeringen att man avser att höja bostadstillägget (BTP) för personer med sjuk- och aktivitetsersättning från 91procent av en hyra på max 4500kronor till 93procent av en hyra på max 5000kronor för ensamstående, och halva beloppet för sammanboende. har drivit detta krav och välkomnar detta besked. Vi tycker däremot att ersättningsnivån ska uppgå till 95procent. Mot bakgrund av det som anförs bör regeringen höja ersättningsnivån i BTP för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning till 95procent. Detta bör begära. Samtliga våra budgetförslag för 20102012 på sjukförsäkringsområdet finns i en särskild motion för utgiftsområde 10 (2009/10:Sf321). 7.9Använd överskott till att förbättra försäkringen tillbaka har ett visst överskott funnits inom sjukförsäkringen. Enligt uppgick överskotten i sjukförsäkringen till 2007 och 2008. har sjukförsäkringsavgiften sänkts med 1procent, vilket har medfört lägre intäkter till sjukförsäkringen. Socialavgifterna utgör avstått löneutrymme och bör därför gå till att stärka socialförsäkringarna. De stora överskotten har medfört krav om att uttaget av arbetsgivaravgifterna därför bör minskas. Regeringen har tillgodosett de kraven, vilket har medfört skattesänkningar för arbetsgivarna. Vi avvisar detta. Eftersom avgifterna tillhör löntagarna ska eventuellt överskott användas till att förbättra försäkringen och till åtgärder som möjliggör för ett rymligt arbetsliv som förhindrar att människor slås ut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen utformar stora delar av sin arbetsmarknadspolitik genom olika former av nedsättningar av socialavgifterna. Åtgärderna ökar klyftorna på arbetsmarknaden och riskerar att urgröpa systemets finansiering. Vi avvisar därför bl.a. regeringens förslag om såväl nystarts- som nyfriskjobb, sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar och äldre samt den generella nedsättningen av sjukförsäkringsavgiften som föreslogs i budgetpropositionen . 8.1Avskaffa systemet med försäkringsmedicinska rådgivare I jakten på att halvera sjukfrånvaron ifrågasätts allt oftare de sjukintyg som behandlande läkare utfärdar. Detta har medfört att många har förlorat sin ersättning. I många fall där försäkrade får avslag på sin ansökan hänvisar handläggarna på till utlåtanden från försäkringsläkarna eller de försäkringsmedicinska rådgivarna. Försäkringsläkarna, eller försäkringsmedicinska rådgivare som de numera kallas, är anställda av för att hjälpa handläggarna att tolka medicinska underlag från de sjukskrivande läkarna. Försäkringsläkarna är tjänstemän på och står därför under () tillsyn. Men JO granskar bara tjänsteutövning och inte medicinska utlåtanden. Eftersom de försäkringsmedicinska rådgivarna inte träffar patienter granskas de varken av eller av . Det går inte heller att utfärda disciplinpåföljder eller dra in läkarlegitimation för dessa läkare om de agerar oskickligt. Försäkringsläkarna får inte träffa de försäkrade. Då skulle deras utlåtanden bli föremål för granskning enligt hälso- och sjukvårdslagen. I landet jobbar ca 400 försäkringsläkare. De flesta har det som extraknäck vid sidan av ett annat jobb. byttes titeln på försäkringsläkare till försäkringsmedicinska rådgivare. Syftet med förändringen är att de försäkringsmedicinska rådgivarna i högre utsträckning ska informera sjukskrivande läkare om de nya reglerna i sjukförsäkringen och i mindre utsträckning granska sjukintyg. Vi menar dock att systemet med försäkringsmedicinska rådgivare kvarstår. Dagens system har totalt urholkat den sjukskrivande läkarens roll. Det är den patientansvariga läkaren som ytterst ansvarar för kontinuitet och medicinsk kunskap om den enskilda patienten. Det är därför viktigt att betona patientansvarig läkares kunskap också för bedömningen av behovet för sjukskrivning. har tidigare krävt att läkares sjukskrivningsrätt måste värnas och att försäkringsläkarna måste underkastas någon form av tillsyn. Detta är dock inte tillräckligt i dagens situation. Problemen med de försäkringsmedicinska rådgivarna som utan att träffa patienter skriver medicinska utlåtanden som sedan används för att avslå ansökningar om sjukpenning eller sjukersättning kvarstår. Det måste fastslås att det är den ansvarige läkaren som står för det medicinska utlåtandet och handläggare som fattar beslut utifrån gällande regelverk. Mot bakgrund av det som anförs ovan bör systemet med försäkringsmedicinska rådgivare avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Problem med är vanligt bland sjukskrivna. Personer med svåra problem i har oftast sin primära kontakt med sjukgymnast eller motsvarande i komplement till allmänläkare, ortoped eller neurolog. Men den regelbundna kontakten och bedömningarna utförs oftast tillsammans med sjukgymnasten. Det innebär att sjukgymnasten har stor kännedom om patientens hinder och möjligheter. Därutöver ligger det i sjukgymnastens profession att arbeta hälsoinriktat och utifrån de resurser varje patient har. Det borde därför ligga nära till hands att ge sjukgymnasterna ökade möjligheter att ta ett helhetsansvar för långtidssjukskrivna med besvär från rörelse- och stödorganen. Mot bakgrund av det som anförs ovan bör även sjukgymnaster ha sjukskrivningsrätt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.3Mer personal och bättre service på Servicen på är av avgörande betydelse för tilliten till välfärdssamhället. Regeringens besparingar på myndigheten har resulterat i ett skadat förtroende hos allmänheten. Antalet anställda har minskat med 3000 personer . Förutom detta har regeringen infört en rad reformer såsom vårdnadsbidrag, jämställdhetsbonus, krav på intyg från skola för tillfällig föräldrapenning och stora försämringar av sjukförsäkringen. I samband med vårbudgeten avsatte regeringen ytterligare till förvaltningsanslag. Det var välkommet men inte tillräckligt. hade äskat om 950miljonerkronor 2009 för att klara sin verksamhet . Med nuvarande sparbeting måste personalstyrkan minska med ytterligare 1500 anställda. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ska få ytterligare 350miljonerkronor 2009 och 600miljonerkronor 2010. Den stora pressen på innebär att arbetsmiljön för personalen försämras och att personalen riskerar att behöva utstå mer stress, hot och våld. Underfinansieringen av myndigheten påverkar också servicenivån till de försäkrade. Omorganiseringen av myndigheten i kombination med minskad personalstyrka och nya reformer har resulterade i att handläggningstiderna förlängdes kraftigt . 30000 pensionärer fick vänta mer än en månad på sitt bostadstillägg och 10000 pensionärer fick vänta . Detta är extra allvarligt eftersom bostadstillägget utgör nästan hälften av de fattigaste pensionärernas disponibla inkomst. Att vänta åtskilliga månader på en utbetalning kan resultera i att man inte har råd att köpa mat, betala hyran, hamnar hos kronofogden eller blir beroende av andra människors välvilja. När till följd av resursbrist inte lyckas tillhandahålla en god servicenivå med rimliga väntetider skadas tilliten till välfärdssamhället. har handläggningstiderna normaliserats. För att värna rättssäkerheten och kvaliteten på handläggningen föreslår vi en förstärkning av medlen till i vår budgetmotion . För att garantera hög servicenivå och korta handläggningstider bör lagen om allmän försäkring föreskriva att försäkrade har rätt till beslut eller ersättning . Det motsvarar tiden för en vanlig löneutbetalning och medför därför inte för stora förändringar av de försäkrades ekonomi. Vid utbetalningar som försenas mer än en månad bör betala dröjsmålsränta på det aktuella beloppet. Efter två månaders försening bör även skadestånd utgå till de försäkrade som plåster på såren för den långa väntan.