ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub474 · 2009-09-29 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. Verkligheten visar att behoven av barnomsorg på obekväm arbetstid är stora. får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid, efter , nätter och , lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med god omsorg om barnen man är på arbetet. Det gäller att ha ett stort socialt kontaktnät eller att ha råd med en barnflicka. Vi menar att dessa föräldrar utifrån en rättvisesynpunkt ska erbjudas samma goda barnomsorg som de föräldrar som jobbar . I enlighet med den socialdemokratiska arbetslinjen är det självklart att alla ska ha rätt till barnomsorg. Den borgerliga regeringen driver en politik med hårdare krav och sämre villkor för arbetslösa i tron att det är så nya jobb skapas. är de ytterst ovilliga att underlätta för yrkesarbetande småbarnsföräldrar med obekväm arbetstid så att de får tillgång till barnomsorg detta medan barn, vars föräldrar jobbar , automatiskt får tillgång till kommunens barnomsorg. Många kvinnor jobbar inom offentlig sektor och ställs då inför obekväm arbetstid och svårigheter med barnomsorg och en väl fungerande barnomsorg leder till ökad jämställdhet inom arbetslivet. Om män och kvinnor ska ges samma möjligheter krävs det också att samhället ger sitt stöd även till föräldrar som arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattarbete. Att regeringen är ytterst ovillig till att underlätta för de föräldrar som jobbar obekväm arbetstid är inte att se till barnens bästa. Att kunna erbjuda barnomsorg till alla som är i behov av det bör vara en del av välfärden. Många ensamstående mammor jobbar inom offentlig sektor där obekväm arbetstid är vanlig. Är det att gå efter arbetslinjen att inte kunna erbjuda dem barnomsorg så att de kan gå till arbetet? kommer en stor del yrkesarbetande att gå i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda såväl inom sjukvården som inom äldreomsorgen detta för att vi ska klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov inom välfärdssektorns yrkesområden där äldre har behov av hjälp under dygnets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektor. Då är det viktigt att samhället erbjuder barnomsorg för deras barn och nätter.
mot · GX02Ub475 · 2009-09-30 00:00:00 — Sex och samlevnad som ämne på lärarutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sex och samlevnad bör ingå som ett ämne i lärarutbildningen. De samhällsförändringar som skett i och stora delar av världen har bland annat inneburit en förlängd ungdomsperiod och uppskjuten familjebildning. Den koppling som tidigare funnits mellan familjebildning och sexualdebut har därmed i praktiken upplösts. Unga människor i har flera sexuella partner innan de ganska sent ingår äktenskap eller äktenskapliga relationer. Det finns många positiva resultat av detta. Studier visar att unga människor är mer nöjda med sina nära relationer och sin sexualitet. Studier visar också att unga kvinnor och män har ett mer jämlikt sexliv, vilket är glädjande. Denna aktiva ungdomssexualitet kräver ett nytt sätt att förhålla sig till sexualitetens hälsorisker. Sannolikheten att i möta en hivsmittad person har aldrig varit så stor som . Antalet diagnostiserade klamydiafall ökar och också antalet aborter. Trots att sexualundervisningen har varit obligatorisk och att kvaliteten inte är hög tas frågan inte på allvar. Elever kan mötas av lärare som inte har utbildning i hur man bäst undervisar om sexualitet, och som inte vet hur ett förtroligt samtal om samlevnad ska tas upp. Så ser det ut trots att vi vet att arbetet för en god sexuell hälsa behöver nå alla unga. Varje ung människa erövrar sin egen sexualitet och behöver rätt stöd för att inte få allvarliga hälsoproblem. Om inte skolan tar upp och diskuterar sexualitet fås informationen någon annanstans ifrån och jag vill inte att pornografin ska vara den enda förmedlaren.
mot · GX02Ub477 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att inrätta ett skolpolitiskt råd. Socialdemokraternas ambition är att skapa en långsiktig och blocköverskridande uppgörelse om betygssystemet i , betyg som ska användas för att följa upp hur väl eleven nått kunskapsmålen. Betygssystemet ska inte gradera och sortera eleverna inbördes, då sådana betyg inte leder till mer kunskap utan bara ger ökade klyftor och kväver lusten till lärande. I debatten om den framtida skolan finns det ingen brist på allmänt tyckande och diverse olika åsikter om hur skolan och lärandet bäst främjas. Vad det däremot råder brist på är dels pedagogisk forskning, dels framför allt utvärdering och uppföljning av densamma. Regeringen vill att skriftliga omdömen om en elevs kunskapsutveckling ska ges redan från årskurs 1 i och att omdömen får vara betygsliknande. Socialdemokraterna kan acceptera att betyg ges tidigare än i årskurs 8, men att barnen inte ska behöva utsättas för betyg eller betygsliknande omdömen. Regeringen vill även att skolplikten ska starta , ett förslag som kommer att läggas fram . Regeringen vinnlägger sig om att fatta sina beslut grundade på forskning och beprövad erfarenhet. Detta torde också gälla då man lägger förslag inom skolans område. En bred överenskommelse om betyg bör baseras på forskning, beprövad erfarenhet och professionens kunskap. Bara på så vis kan man uppnå en bred förankring bland lärare, skolledare, föräldrar och elever. I likhet med det finanspolitiska råd som finns, som prövar om regeringens finanspolitiska reformer ligger i linje med beprövad erfarenhet, bör regeringen utreda möjligheten att inrätta ett skolpolitiskt råd. Det får till uppgift att utvärdera regeringens reformer och skollagen inom skolpolitiken gentemot vetenskapen. Det är viktigt att skolpolitiken följs av en långsiktighet och kontinuitet och inte som , byts ut vid varje mandatperiod varför det är viktigt att det finns ett skolpolitiskt råd som i likhet med det prövar och utvärderar de reformer som sittande regering beslutar om.
mot · GX02Ub482 · 2009-09-29 00:00:00 — Kvalificerad arbetskraft för eldistribution tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalificerad arbetskraft för eldistribution. Ett modernt samhälle är beroende av säkra och effektiva elleveranser. Det kräver en väl utbyggd produktion och väl fungerande distributionsnät. Detta kräver i sin tur väl utbildad arbetskraft inom denna sektor. På detta område finns risk för problem inom en inte alltför avlägsen framtid. Enligt branschorganisationen riskerar det att uppstå brist på distributionselektriker. Arbetskraften på detta område har en hög medelålder och pensionsavgångarna är stora . Det ställer krav på utbildning och rekrytering av ny personal. På ett så vitalt samhällsområde som eldistribution är det viktigt att staten spelar en aktiv roll och tillsammans med branschen ser till att det finns tillräckligt med utbildningsplatser i exempelvis kvalificerad yrkesutbildning (KY). Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub483 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning och rekryteringsbidrag. Att studera som vuxen innebär att man ska klara både studier, familj och ekonomi. Att vuxenutbildningen fungerat bra är naturligtvis grunden i det vi kallar det livslånga lärandet. Det är därför det är så viktigt att det funnits rekryteringsbidrag för att kunna starta med sina studier. Rekryteringsbidraget är det stöd som många behöver för att våga ta steget att börja studera. Efter att ha arbetat så väcks lusten att studera kanske till liv igen. Då måste det finnas möjligheter att ta hand om dessa önskemål. Detta är till gagn för den enskilde. Dessutom är det samhällsekonomiskt viktigt att vårt land har så välutbildade medborgare som möjligt. Det ger större möjligheter att möta en alltmer kunskapsintensiv och global arbetsmarknad. Regeringens utspel om nya satsningar på vuxenutbildningen, efter tidigare kraftiga neddragningar av korttidsstudiestödet och 25:4-regeln, täcker inte upp för de egna nedskärningarna. Beslutet att kraftigt dra ner på vuxenutbildningen är ett hårt slag mot de vuxna som, av skilda anledningar, inte studerade som unga. De som inte lyckades då får nu inte en andra chans att lära sig något nytt. Det är mycket beklagligt att den borgerliga regeringen har avvecklat alla satsningar som den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde. Rekryteringsbidraget för vuxenstuderande är viktigt, och kan vara avgörande, för människors möjlighet till återkommande lärande och kompetensutveckling genom hela livet. Regeringen bör se till att de studiesociala villkoren för människor som går från arbete eller arbetslöshet till studier kan ses över. i (s)
mot · GX02Ub500 · 2009-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få möjlighet att utbilda läkare. kan det fattas 6 000 läkare i . Stora pensionsavgångar bland läkare väntar, som trycket på sjukvården kommer att öka med anledning av att gruppen äldre växer. Den akuta läkarbristen leder till dyra lösningar, då landstingen tvingas hyra in så kallade stafettläkare. landsting hyr tillsammans in cirka 1 000 läkare . Förutom orimligt höga kostnader har systemet med inhyrda läkare lett till att patienter får möta olika läkare vid varje besök på vårdcentralen, vilket ofta kan vara jobbigt och förvirrande för patienten och fördröja diagnosen och därmed äventyra hälsan. Enligt uppgifter i kan systemet med stafettläkare ha bidragit till att närmare 30 människor avlidit i den svenska vården, vilket naturligtvis är helt oacceptabelt. För att ge patienterna en trygg och värdig vård måste vi utbilda fler läkare. Den svenska läkarutbildningen har 1 220 utbildningsplatser, spridda på sex orter runt om i landet. Till det kommer att vi i har gjort oss beroende av att ta andra länders utbildningsplatser i anspråk för att klara vår läkarförsörjning. av dagens läkare kommer från utbildningar utanför , framförallt från , , och . Det handlar både om läkarimport, där landstingen rekryterar färdigutbildade läkare från andra länder, och om att svenska läkarstudenter söker sig utomlands för att vi har för få utbildningsplatser i . En kraftig utökning av antalet platser på läkarutbildningarna på de befintliga orterna kan vara svår att genomföra med bibehållen kvalitet. Det skulle minska tillgången till klinisk praktik och ge studerande orimligt långa resvägar. En viktig pusselbit ligger istället i att utvidga läkarutbildningen till något ytterligare universitet. är ett lämpligt säte för läkarutbildning. finns en etablerad medicinsk fakultet med utbildning och forskning och med ett nära samarbete med läns landsting och i . De kvalitetsproblem som tidigare påtalat när det gäller start av läkarutbildning är åtgärdade och är nu redo att köra igång läkarutbildningen om nödvändiga beslut fattas om detta. En läkarutbildning vid skulle vara ett viktigt bidrag till en långsiktig lösning på viktiga delar av de problem vi ser inom den svenska hälso- och sjukvården. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Ub501 · 2009-09-28 00:00:00 — Hållbar utveckling i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på hållbar utveckling i skolan. Vår värld står inför stora utmaningar varav klimatförändringarna är en. Det är många faktorer med en stor spännvidd som påverkar klimatet. Hur vi hanterar dessa förändringar kommer att ha stor betydelse för kommande generationer. De olika debatterna som förs om samhällets utveckling är ofta mycket fragmenterade och saknar den helhetssyn som är grunden för att vi tillsammans och så effektivt som möjligt ska nå en hållbar utveckling. Allt hänger samman och olika beslut påverkar varandra. För att få till stånd en varaktig förändring har skolan en nyckelroll. I 1kap.2 § i skollagen står det att var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Det är något som alla skolor, från förskolan upp till gymnasiet, ska lära ut, leva efter och utveckla. delas utmärkelsen för hållbar utveckling ut till de förskolor och skolor inom det offentliga skolväsendet, samt fristående skolor och riksinternatskolor som uppfyllt vissa kriterier. Skolorna får själva ansöka om denna utmärkelse. Det är ett mycket bra initiativ från och ett enkelt medel för skolorna att använda sig av för att uppnå målet som är en hållbar skola. Syftet med utmärkelsen är att stimulera och vara ett stöd för skolor i deras arbete med frågor om hållbar utveckling. Varje förskola, skola och vuxenutbildning har sin historia, sina traditioner och sina speciella förutsättningar. Utmärkelsearbetet ska lätt kunna kopplas till verksamhetens profil och till de pedagogiska diskussioner som redan påbörjats. En genomförd utvärdering visar att utmärkelsen för hållbar utveckling har bidragit till ökad motivation och intresse för arbete med hållbar utveckling. Det är mycket angeläget att verksamheter som bidrar till hållbar utveckling i skolan får stöd och resurser. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Ub502 · 2009-09-22 00:00:00 — Integrering av klimat och miljötänkande inom utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera klimat och miljötänkande i utbildningen. Inom utbildningsväsendet finns en stark dragning mot specialisering. Speciellt inom högskolan utvecklas utbildningen mot smalare kunskap där expertis inom ett utmejslat område är slutmålet för utbildningsprogram. Det är i grunden bra för den nationella konkurrenskraften, men det föreligger en risk för fragmentering och brist på helhetsperspektiv. Särskilt oroande är den brist på ekologiskt helhetstänkande som ibland framträder inom vissa utbildningar. Redan under och gymnasieutbildningen måste grunden läggas för ett ökat systemtänkande. Men om detta skall vara möjligt, räcker det knappast med att ge naturvetenskapen som kärnämne större utrymme. Det krävs att kunskap från olika discipliner vägs samman på ett mer systematiskt sätt. Men lika viktigt är integreringen av dessa teman i andra ämnesområden. Av central betydelse är också att öka kunskapen om livsstil och konsumtionsvanor och om hur dessa påverkar klimat- och miljöutvecklingen. För den högre utbildningen är det av absolut vikt att humaniora och samhällsvetenskapernas roll i klimat- och miljöarbetet utvärderas och förstärks. Den ekonomiska vetenskapen utgör en särskild utmaning. De etablerade modeller som används exkluderar effekterna på miljö och klimat. Historiskt kunde man, så länge externa effekter i form av föroreningar och decimering av naturkapitalet skedde i liten skala, från samhällets sida ofta överse med bristen på helhetsperspektiv. Dock har tiderna förändrats och följderna av en icke-förvaltande miljösyn är inte längre acceptabelt. Utfiskning, föroreningar, ökad global medeltemperatur, skogsskövling, utrotning av hotade arter och vattenbrist utgör mycket omfattande och svåra problem. Modellerna och undervisningen måste förändras. Den traditionella ekonomutbildningen måste kompletteras med kunskap från naturvetenskapen, kunskap som grundar sig på vad som är fysiskt möjligt att uppnå inom ramen för ett stabilt klimat och ett uthålligt bruk av naturresursbasen. I ekonomiska utbildningar på högskolor och universitet bör det ingå obligatoriska kurser i miljöekonomi. Miljösituationen i sig är ett tillräckligt skäl för detta, som detta är en konkurrensfråga för där vi annars riskerar att hamna på efterkälken gentemot andra länder som prioriterar ekologisk medvetenhet inom utbildningsväsendet. Särskilt viktigt i sammanhanget är förstås att integrera miljötänkandet i lärarutbildningen. finns det en risk att miljökurser bara är något som berör lärare i matematik och naturvetenskap. Ett alternativ är att i examensmålen för lärarutbildningen skriva in att ett visst antal poäng i miljövetenskap ingår. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Ub516 · 2009-09-28 00:00:00 — Gemensam satsning på innovationer mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att och tillsammans avsätter resurser för forskning och innovationer. är det skildes från . Från tidig medeltid var och ett och samma rike. Som en konsekvens av krig mellan och blev ett storfurstendöme under . Därmed inleddes självständighet. Detta uppmärksammas i både och som /2009. Huvudsyftet med samarbetet mellan och är att stärka samhörigheten mellan länderna. Tyngdpunkten i de aktiviteter som kommer att äga rum under Märkesåret är framåtsyftande och bygger på de månghundraåriga förbindelserna mellan länderna. Resurser borde avsättas för att och ska utveckla ett förstärkt samarbete inom forskning och innovation. Våra båda länder har goda förutsättningar att bli två av de världsledande nationerna genom ett sådant samarbete.
mot · GX02Ub522 · 2009-09-30 00:00:00 — Författarlista i gymnasieämnet svenska tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lista över svenska författare som obligatoriskt ska studeras i gymnasieämnet svenska. Att ha ett gemensamt litterärt kulturarv att kunna referera till, i någorlunda förvissning om att de flesta förstår, är något som förenar generationer och samhällsgrupper. En obligatorisk författarlista kan naturligtvis aldrig tillfredsställa allas önskemål och synpunkter, men den kan vara ett stöd för läraren och en grund att utgå ifrån, som sedan kompletteras med andra viktiga författare som lärare och elever tycker är väsentliga att studera. läroplan för gymnasiet räknas i ämnet svenska upp centrala böcker och författare, årskurs för årskurs, som eleverna bör ha stiftat bekantskap med och därutöver rekommenderas en vidsträckt läsning. I nuvarande läroplan anges som mål att sträva mot: Skolan skall i sin undervisning i svenska sträva efter att eleven utvecklar sin fantasi och lust att läsa genom att tillägna sig skönlitteratur i skilda former från olika kulturer och får möjlighet att utveckla en beläsenhet i centrala svenska nordiska och internationella verk. Vi har här gått från relativ detaljstyrning till helt fritt val. Att välja kräver kunskap. Att välja om man inte har denna kunskap kan utestänga från många upplevelser och insikter. Det är en stor skillnad mellan att lärare och elever diskuterar vilket av verk som skall läsas eller att diskussionen gäller om man skall läsa överhuvudtaget. En lista med obligatoriska författarnamn, som naturligtvis måste förändras över tiden, samt förslag och rekommendationer på verk som kan läsas i sin helhet eller i utdrag ger möjlighet att anpassa valen till olika studieprogram. Att kunna välja bland olika rekommenderade verk eller välja andra verk av de obligatoriska författarna än de rekommenderade och att ha möjligheter till vidsträckt läsning därutöver skulle ge en god balans i undervisningen. För att bevara ett gemensamt litterärt kulturarv införs därför som kursmål i gymnasieämnet svenska en lista över författare på svenska språket som obligatoriskt skall studeras.
mot · GX02Ub531 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning av sfi-undervisningen. Svenska för invandrare, sfi, är en del av det offentliga som skall syfta till att ge vuxna nyanlända invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Verksamheten har utretts ett flertal gånger , bl.a. av och revisorer. Bara var tredje deltagare når målen inom fem terminer och har knappt hälften av deltagarna nått målen. Studieavbrott och avhopp är vanliga. Språket är nyckeln till integrationen. Varvad sfi-undervisning med praktik bör gälla i landets alla kommuner. På så sätt får den nyanlände invandraren en insyn i den svenska arbetsmarknaden samt får möjlighet att praktisera. Högutbildade invandrare bör kunna få genomföra sin sfi-undervisning i högskolemiljö. Kvaliteten på undervisningen skiljer sig stort från kommun till kommun beroende på resurser. En mer enhetlig nationell standard bör införas så att alla får samma sfi-kvalitet. En översyn i frågan bör göras.
mot · GX02Ub543 · 2009-09-30 00:00:00 — Nationell plan för stöd till dyslektiker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för barn och ungdomar med dyslexi att erhålla adekvat stöd. För barn och ungdomar med dyslexi finns det på många skolor stöd och hjälpmedel. Dessvärre finns även en stor andel skolor som inte erbjuder detta stöd. Det finns exempel på barn som har fått kämpa för att få rätt stöd som de enligt lagstiftning har rätt till. Många lärare har dålig kunskap om dyslexi. Tyvärr är det inte ovanligt att elever kan vittna om hur denna okunskap tagit sig uttryck i form av att lärare anklagar elever för fusk när de använder de hjälpmedel som barn med dyslexi har rätt till, exempelvis rättstavningsprogram. Skillnaden mellan bemötande av och synsätt på olika former av handikapp är stor. Kontrasten mellan hur man bemöter barn med en synskada och deras behov av glasögon, eller en hörselskadad med behov av hörapparat, å ena sidan, och, å andra sidan, skolelever med dyslexi, är stor. Trots att kunskapen om dyslexi finns är det ett stort antal barn som får sin diagnos alldeles . Det medför naturligtvis att barnen inte heller kan erhålla adekvata hjälpmedel. Konsekvensen av fördröjd utredning kan i värsta fall bli bristande kunskaper och eftersläpningar i skolgången. För de ungdomar med dyslexi som lyckas genomgå utbildningsväsendet och studera på finns en god tillgång på hjälpmedel. Tillgången på hjälpmedel i grundskola och gymnasium däremot uppvisar ofta brister. Dessbättre finns goda exempel på landsting som börjat tillämpa förskrivning av personliga hjälpmedel till barn och vuxna med dyslexi, exempelvis , och . Ytterligare ett positivt tecken på utveckling är den framväxt av skoldatatek som sker runt om i . Trots dessa insatser finns fortfarande ett stort behov av förbättringar för att barn och ungdomar med dyslexi ska få bättre förutsättningar att genomgå skolan utan att deras diagnos eller behov av hjälpmedel ifrågasätts. För att förbättra situationen för barn och ungdomar med dyslexi bör samtliga landsting införa personlig förskrivning av hjälpmedel, skoldatatek och utbilda lärare samt skolledare inom grundutbildning men även kontinuerligt under lärarkarriären. Ett steg i rätt riktning vore att utreda möjligheterna till att utveckla en nationell plan för att på så sätt öka förutsättningarna för barn och ungdomar med dyslexi att erhålla adekvat stöd i grundskola och gymnasium oavsett bostadsort.