mot · GX02A392 · 2009-10-05 00:00:00 — Förutsättningen för att företagsvikariat ges är att en arbetslös ungdom eller långtidsarbetslös kommer in och vikarierar för den som startar företag. Möjlighet till ledighet med motsvarande av ersättningen ifrån arbetslöshetsförsäkringen medges för start av näringsverksamhet eller utveckling av befintligt företag om en arbetslös går in och vikarierar för den lediga. Ersättning för start av näringsverksamhet omfattar och max . ersättning utbetalas får man inte ha lön från sin ordinarie arbetsgivare. Arbetsgivaren måste godkänna vikarien. Ledighet för start av näringsverksamhet ges till personer . Prioriterade grupper för vikariaten är arbetslösa ungdomar och långtidsarbetslösa. För båda programmen gäller att den som beviljas ersättning för start av företag eller utbildning måste ha varit tillsvidareanställd under hos den nuvarande arbetsgivaren. Intresset för det nu avskaffade friåret överträffade alla förväntningar. Det visar att det var en bra och efterlängtad reform. Många tog chansen att pröva något nytt . Det finns som väntat en stor variation i vad friårstagarna gjorde under sin paus från sitt vanliga arbete. Många valde att satsa på alternativen att starta eget företag eller vara hemma med barn eller barnbarn. En annan stor grupp valde att studera, antingen för att höja sin kompetens eller för att ta chansen att studera något man annars aldrig skulle få möjlighet till i sin yrkesroll. Även för de personer som vikarierade för friårstagarna gjordes en välfärdsvinst genom att en i vissa fall långvarig arbetslöshet kunde brytas. utvärdering av friåret visar att reformen lett till ökad rörlighet på arbetsplatser och arbetsmarknaden. () visar att tiden i arbetslöshet för friårsvikarierna minskat efter vikariatet. Friåret har således varit positivt för både vikarier och friårstagare. föreslår att friåret återinrättas 2012 med 5000 platser och anslår under anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Stöd för start av näringsverksamhet Stöd för start av näringsverksamhet är en arbetsmarknadsåtgärd som få tar del av. Skälet till det har att göra med att vi varit inne i en högkonjunktur med minskad arbetslöshet och minskat deltagande i arbetsmarknadsprogram. Men har vi den motsatta situationen med ökad arbetslöshet som följd, och då gäller det att inriktningen på programutbudet är brett och framtidsinriktat för att ge så många som möjligt goda förutsättningar att snabbt återinträda på arbetsmarknaden. Många av de nyanmälda arbetslösa kan utan tvekan ta steget att bli egen företagare. Det gäller inte minst bland de yngre som dessutom har spännande idéer som skulle kunna förverkligas genom ett eget företag. Problemet är att många värjer sig då man saknar kunskap om vad som krävs för att starta eget man vet inte hur man gör. erfarenheter visar att stöd för start av näringsverksamhet är en av de mest träffsäkra åtgärderna. Det leder i hög grad till jobb och varaktig sysselsättning. Regeringen föreslår att deltagare i jobbgarantin för ungdomar ska kunna ta del av stöd till start av näringsverksamhet. Det betyder att de nu ger klartecken för att en del av de arbetslösa under kan få stöd för att starta eget. vill gå längre och föreslår att även arbetslösa ungdomar som inte kommit in i jobb- och utvecklingsgarantin ska ges möjlighet till stöd för start av näringsverksamhet och anslår utöver regeringens förslag 2012. Trots en god konjunktur och en god arbetsmarknad är det fortfarande stora grupper av människor som inte får arbete. Det handlar om funktionshindrade, före detta missbrukare, före detta kriminella och långtidssjuka med flera. Socialt företagande är ett alternativ för att integrera de mest utsatta grupperna både i samhälle och i arbetsliv. Det skapar nya arbetstillfällen och ökar arbetskraftsutbudet. De sociala företagens affärsverksamhet är ett medel för att uppnå de sociala målen, och eventuella vinster återinvesteras i verksamheten. Samhällsvinsterna av det sociala företagandet är uppenbara och dokumenterade. 2007 fanns det cirka 150 sociala företag i som vuxit fram oberoende av varandra och som är förankrade i de grupper vars behov de avser att lösa. De har ofta startat som projekt med stöd av intresseorganisationer eller kommuner och med starka inslag av eldsjälars engagemang. Intresset för socialt företagande är växande i men också internationellt. Goda erfarenheter finns i flera av EU:s medlemsstater. Trots detta är det sociala företagandet och dess förutsättningar närmast okända hos myndigheter som Arbetsförmedlingen och och hos företagsstödjande aktörer. Det innebär stora svårigheter att bygga långsiktigt hållbara företag. Dagens regelverk är ofta inte anpassade för de sociala företagen och deras medarbetare. anser därför att det behövs insatser för information, kunskapsutveckling, samordning, kompetensutveckling och en översyn av relevanta lagar och regler med mera. Åtgärden finansieras inom utgiftsområde 24 inom ramen för anslaget till . 2005 fick i uppdrag av regeringen att starta ett sysselsättningsprojekt inom kulturområdet med namnet Access. Syftet var att digitalisera och tillgängliggöra stora delar av vårt kulturarv. Museer, bibliotek och arkiv kunde ansöka om bidrag för att täcka lönekostnader för nyanställda som utförde dessa uppgifter. Den borgerliga regeringen har fasat ut verksamheten. Digitaliseringen av kulturarvet är av stor vikt för tillgängligheten, både för samtiden och för framtida generationer. Genom att viktiga kulturskatter digitaliseras kan alla uppleva dem, när som helst och var som helst ifrån. säkerställer vi att de alltid kommer att kunna finnas kvar för att kunna upplevas även , oavsett vad som kan hända med det fysiska exemplaret. Vi vill fortsätta , och lägga till ett nytt uppdrag att digitaliseringen ska ske med öppna standarder. Vi ser en möjlighet att Access kan finansieras inom ram för anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Arbetsförmedlingen har uppdraget att i sin verksamhet allt mer upphandla jobbskapande åtgärder av andra aktörer. Till det är i princip positivt då det behövs många nya inslag i åtgärdsprogrammen. Arbetsförmedlingen samarbetar också allt mer med bemanningsbranschen, vilket är positivt då bemanningsbranschens matchande förmåga är bra. Det måste dock betonas att det är av största vikt att Arbetsförmedlingens upphandlingar kvalitetssäkras. Det finns flera exempel på att kvalitetssäkringen misslyckats, vilket är allvarligt och olyckligt då det är de arbetslösa individerna som drabbas. har redan tidigare föreslagit att regeringen tar initiativ för att stimulera arbetsmarknadens parter att bedriva arbetsförmedling. Vi anser att staten, inom ramen för anslag till arbetsförmedling, ska ge ekonomiskt stöd till arbetsförmedlingar som drivs av kollektivavtalsslutande parter på arbetsmarknaden. gör ett omfattande och bra inspektionsarbete på arbetsplatserna. De arbetar framgångsrikt med metoden att i första hand lösa arbetsmiljöproblem i samförstånd, vilket är mycket bra. Regeringen har sen den tillträdde minskat anslagen till . Det har bland annat inneburit att många tjänster avvecklats på myndigheten och att inspektionsarbetet dragits ned. Under innevarande budgetår har anslaget till ökat med . Enligt vår mening är det otillräckligt. Vi menar att det krävs en anslagshöjning som innebär att verksamheten kan lyftas upp till nivån som gällde före regeringsskiftet. föreslår att anslaget till ökas med 2010, 2011 och 2012 i förhållande till regeringens förslag. I sin första budgetproposition efter regeringsskiftet beslutade regeringen att skulle avvecklas från . Då deklarerades att regeringen skulle återkomma till med ytterligare anslagskonsekvenser samt i de fall vissa arbetsuppgifter ska föras över till annan myndighet. kan nu konstatera att regeringens antydningar, att verksamheter skulle fortsättas genom annan myndighet, inte uppfyllts. Det är enligt vår mening oacceptabelt då bedrivit viktig forskning på områden inom en allt mer komplex och förändringsbenägen arbetsmarknad. Det gäller inte minst inom jämställdhets- och arbetstidsområdet. föreslår att återinrättas, alternativt att verksamheten förläggs hos annan huvudman och anslår 2010, 2011 och 2012 i förhållande till regeringens förslag. Sammanfattning av anslagsförändringar utgiftsområde 14 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Specifikation av anslag 1:2 Höjd ersättningsnivå till (450 för personer med barn) Höjt tak till per dag i ersättningen Nej till utförsäkring från sjukpenning Specifikation av anslag 1:3 Jobbutbildning till unga (del av ungdomspaket) Lärlingsplatser (del av ungdomspaket) Stöd till unga med funktionsnedsättning (del av ungdomspaket)