mot · GX02So234 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att sammanställa underlag för och ge ut en svensk barn-Fass. Två av tre läkemedel som ges till barn i saknar dokumentation och har oftast inte prövats på barn. Mer än var tionde förskrivning till barn i öppenvården sker utanför godkänd indikation. Störst är fenomenet inom området ögon och öron där nästan inga preparat har information om barn i produktresumén; här ingår bland annat antibiotika och steroider. Många sjuka barn får alltså ofta läkemedel som bara har prövats på vuxna. Detta framkom av en studie som tagit fram och som presenteras . Forskargruppen har granskat läkemedel som ordineras till barn på sjukhus samt den receptfria försäljningen på apoteken. I studien utfördes två enkätundersökningar om aktuella ordinationer på 55 barnkliniker i landet. Resultatet visade att av barnen, mellan 1 månad och , fick minst ett läkemedel där dokumentation i saknas. Motsvarande andel bland nyfödda var , bland barn mellan och bland ungdomar var motsvarande siffra . I finns en sammanställning av läkemedelsfakta från läkemedelsindustrin till olika förskrivare av läkemedel, främst läkare och apotekspersonal. är en förkortning av Farmaceutiska Specialiteter i . i bygger på att ger ut en bok och en webbsida som helt och hållet består av texter som är godkända av det svenska . Läkare använder för att exempelvis kontrollera doseringar och biverkningar. Att det i saknas dokumentation och samlad information om hur läkemedel ska förskrivas till barn är en mycket allvarlig brist och ett hot mot patientsäkerheten. Det är av alla läkemedel som förskrivs till barn som saknar dokumentation i . Kraven på att läkemedelsindustrin ska testa nya läkemedel även på barn har hårdnat sedan en ny lag om barnläkemedel infördes . Den nya EU-lagen tvingar företagen att skicka in redan genomförda studier där barn är inblandade och det finns en hel del sådana studier. Man har på olika sätt i den nya barnlagstiftningen försökt befrämja att så mycket information som möjligt vad beträffar läkemedelsanvändning på barn blir offentlig för att undvika att barn utsätts för onödiga kliniska prövningar. Det kan naturligtvis uppfattas som oetiskt att testa läkemedel på små barn, men är det än mer oetiskt att läkemedlen inte är testade, och därför har också regelverket kring läkemedelstester på barn både etiska krav och säkerhetskrav. Initiativet till studien som genomförde här i kommer från som vill kartlägga vilka studier som behövs för att få en säkrare läkemedelsanvändning hos barnen i EU. Ett exempel på förskrivning till barn som saknar vetenskapligt stöd och dokumentation i är sömnmedel och lugnande läkemedel till barn. Utskrivningen av sömnmedel och lugnande läkemedel till barn och tonåringar har ökat med . Även barn så unga som får oftare sömnmedel. Främst är det tonåringar som får dessa läkemedel, men försäljningen till barn har ökat . I länder som och finns det så kallade barn-Fass med mycket information just om läkemedelsbehandling till barn. I får läkarna behandla och förskriva läkemedel utan det stödet. anser att det ur ett etiskt perspektiv och ett patientsäkerhetsperspektiv är avgörande att vi i får en samlad information och dokumentation om hur läkemedel ska användas till barn. Eftersom det fortfarande saknas vetenskaplig dokumentation och tester för många läkemedel som ges till barn, bör en svensk barn-Fass innehålla både vetenskaplig dokumentation utifrån kliniska tester samt den samlade erfarenheten och kunskapen som finns hos framförallt våra barnläkare och apotekare. Därför föreslår att ska tillkännage för regeringen som sin mening att lämplig myndighet ska få i uppdrag att sammanställa underlag och utge en svensk barn-Fass.