ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N330 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna fortsatt stöd för global frihandel. Fri handel av varor och fritt utbyte av tjänster mellan länder är en fundamental princip för att motverka protektionism och isolering. Det senare leder förr eller senare till ökade spänningar mellan samhällen, som därför också kan vara en farlig grogrund för att utlösa reella konflikter och till och med krigstillstånd. I goda ekonomiska tider har flertalet ledare i demokratiska samhällen inga större problem med att bejaka de positiva värden som frihandeln står för. Men vid sämre tider prövas de stora ordens lovsång för att upprätthålla denna viktiga princip i praktiken. I den allvarliga globala finanskris som vi just nu genomlider har följaktligen röster höjts för att åter skydda det inhemska näringslivet både med tullar och med andra konkurrensbegränsande hinder för ett fritt utbyte på lika villkor över landsgränser. har i detta sammanhang en unik möjlighet som ordförandeland i EU . Med rätt ambition kan vi vara pådrivande för att motverka de isolationistiska tendenserna som ibland gör sig gällande även inom EU i krisens spår. Men vi kan också agera proaktivt för att stödja återgången till en ökad frihandel mellan länder genom att ta initiativ till att de avstannade processer för frihandelsavtal som bland annat pågick inom den så kallade Doharundan återupptas. Att på så sätt arbeta med hög aktivitet på den internationella politiska arenan nu när vi leder EU kan komma att bli en välkommen garant för mer och inte mindre handel mellan länder. De som gynnas mest av en sådan politik är de fattigaste länderna som annars har minst chans att hävda sig när rikare länder väljer att sluta sina gränser med för dem orimliga skyddstullar och andra handelsbegränsande åtgärder. En aktiv politik för mer frihandel är därför en aktiv politik mot fattigdom. Jag vill att genom att bifalla denna motion ger regeringen det tillkänna.
mot · GX02N331 · 2009-10-05 00:00:00 — Vattenkraftens roll för elförsörjningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för att effektivisera och öka vattenkraftens produktionskapacitet. Vattenkraften är ryggraden i svensk elproduktion och utgör ungefär hälften av all den el vi konsumerar. Med sin låga miljöpåverkan och stora reglermöjlighet är vattenkraften en vital del i planerandet och utvecklandet av framtidens energikällor. Trots vattenkraftens starka roll på energimarknaden är dess framtid långt ifrån ohotad. En av hotbilderna ligger i de omprövningar av befintliga vattendomar som ständigt genomförs, vilka enligt en undersökning från allt som oftast leder till att produktionen i vattenkraftverken minskas. Faktum är att samtliga undersökningar har resulterat i oförändrade eller minskade produktionskvoter. Talesättet många bäckar små har varit så talande som i debatten kring just vattenkraftens framtid. Vi går en oroväckande utveckling till mötes där en stor mängd elproduktion går förlorad genom den minskade produktionen i våra vattenkraftverk. För ett land med geografiska förutsättningar bör ambitionen vara att öka produktionen av vattenkraft, genom främst effektivisering av redan utbyggda vattendrag och befintliga anläggningar. En sådan effektivisering skulle kunna tillföra upp till , vilket är en betydande del av den svenska elproduktionen. Detta kan ställas i proportion till den småskaliga vattenkraftsproduktionens nästan ren elenergi , vilket räcker till att förse två svenska storstäder med elektricitet. Tillgång till mer förnybar el från vattenkraft skulle även bidra till stabilitet i elförsörjningen och därmed ha en allmänt positiv inverkan på näringsklimatet. I tider där basindustrin haltar på grund av opålitliga och dyra lösningar kring sin energiförsörjning skulle vattenkraften kunna stå ut som ett konkurrenskraftigt, stabilt och miljövänligt alternativ. Ett ökat utbud på el till konkurrensmässiga priser skulle därmed gynna den svenska exportindustrin stort. Med anledning av ovanstående anser jag att vattenkraftsproduktionen i måste utvecklas och att regelverket kring densamma måste underlättas. De svenska anläggningarna bör effektiviseras för att bättre matcha framtidens efterfrågan på kostnadseffektiv, miljövänlig el.
mot · GX02N332 · 2009-10-02 00:00:00 — En samordnad forsknings-, innovations- och näringspolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samordnad forsknings-, innovations- och näringspolitik. behöver stärka sin internationella konkurrenskraft med hälso- och sjukvården som en viktig tillväxtmotor. Detta är viktigt inte bara för företagen inom den så viktiga life science-branschen, utan även för industriella framtid och innovationsföretagen i alla kunskapsintensiva branscher. Genom vår vetenskapliga skicklighet är världsmästare på innovation men sämre på att omvandla detta övertag till växande företag och jobb. Förutom en handfull välkända multinationella bolag finns flera hundra små kunskapsintensiva bolag med potential att bli framtidens tillväxtmotorer och arbetsgivare. Dessvärre är dessa internationellt sett styvmoderligt behandlade och de få företag som lyckas ta sina produkter till marknaden bygger ofta sina fabriker i andra länder. Ett stort antal rapporter och utredningar från myndigheter och organisationer visar samma sak. riskerar därmed att misslyckas med det relativt enkla: att erbjuda förmånliga ramförutsättningar och regler till samhällsnyttiga företag, när vi redan klarat av det svåra: att vara nytänkande med kreativa idéer. Konsekvensen av detta är att tappar förmågan att behålla och utveckla innovationsföretag inom sektorer med hög kunskapsnivå. Därigenom ges de sämre förutsättningar än i andra länder att bidra till en stark framtida ekonomisk utveckling som kan trygga vår välfärd. Samordnar man inte forsknings-, innovations- och näringspolitiska åtgärder riskerar dessa företag att gå omkull eller flytta utomlands. Life science-branschen är en framtidsbransch och ger en annan tillväxtmöjlighet i skuggan av satsningar på traditionella branscher som t.ex. bilindustrin. hamnar innovationsföretagen mellan stolarna. Satsningarna på ökad akademisk FoU kommer inte nå dem och exportstöden passar inte deras verksamhet. Dessa initiativ är av godo och nödvändiga, men det saknas en sammanhållen politik och struktur för att ta statens egna investeringar hela vägen till framgångsrika innovationsföretag. Därför behöver regeringen ta initiativ till en samordnad forsknings-, innovations- och näringspolitik med målet att bättre förvalta de investeringar i världsledande forskning och uppfinningsrikedom som samhället gjort.
mot · GX02N334 · 2009-10-05 00:00:00 — Regelförenklingar för restaurant och turistföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenklingar för restaurang- och turistföretag. Det är av mycket stor vikt för ekonomin att turismen tillåts utvecklas i . Därför är det viktigt att nya och gamla entreprenörer känner att samhällsfunktionerna och myndigheter hjälper till för att alla ansökningar och pappershantering ska gå så smärtfritt som möjligt. Så är tyvärr inte fallet alltid . rör det sig om en djungel av snåriga bestämmelser. Ofta skall ansökningar skickas till så många som tiotalet myndigheter, åtminstone om man skall ha mat och utskänkning av alkoholhaltiga drycker. Ansökningsprocesserna innebär dessutom en ansenlig kostnad. När företagaren lämnat in uppgifter till en myndighet behöver denne dessutom lämna in i stort sett samma uppgifter till nästa myndighet. Det är bara ett exempel på den onödiga byråkrati som försvårar tillvaron för många företagare inom branschen. Några exempel på förenklingar som skulle kunna göras för dessa företag är att etablera ett gemensamt webbsystem för uppgiftsinhämtning, som alla myndigheter kan hämta relevanta uppgifter ifrån. Man kan här lägga olika sekretessgrader för att upprätthålla gällande bestämmelser. Dessutom kan man också samordna kontrollfunktioner så att dessa sker på ett effektivt och samordnat sätt utan att skada den normala dagliga driften av verksamheten. Som näring har turismen utan tvekan en stor potential att expandera och bli än mer betydelsefull för ekonomin. Regeringen bör därför prioritera restaurang- och turistföretagen i det pågående regelförenklingsarbetet för företagen.
mot · GX02N337 · 2009-10-02 00:00:00 — Inrättande av ett permanent regelråd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett regelråd ska inrättas på permanent basis. motionerade om införande av ett regelråd med uppgift att granska nya lagförslag för att göra en bedömning av de konsekvenser lagstiftningen får för företagens regelbörda. På motsvarande sätt som Lagrådet gör, kan ett regelråd granska samtliga förslag till lagar och förordningar för att se till att förslagen inte innebär att den totala regelbördan för företag ökar. Vi välkomnade därför att regeringen införde ett regelråd inom . Däremot oroas vi av att regelrådet bara tillsatts temporärt, fram till . Regeringens begränsning av regelrådets verksamhetstid riskerar att undergräva förtroendet för regelförenklingsarbetet och skicka signalen att det bara är en temporär ansträngning som görs. Vår åsikt är att ett regelråd kommer att behövas under överskådlig framtid för att dels hjälpa till i arbetet med att minska den befintliga regelbördan, dels för att förhindra att regelbördan återigen börjar öka på grund av nya lagar och förordningar.
mot · GX02N340 · 2009-10-02 00:00:00 — Samordning av satsningar på miljöteknikexport tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en samordnad satsning på miljöteknikexport. har som ett av få länder i världen lyckats både minska växthusgasutsläppen och öka tillväxten i ekonomin. Inom flera områden har vi lyckats med teknikutveckling som bidragit till ett ansvarsfullt klimatarbete. Vårt kunnande inom fjärrvärme, vindkraft, solenergi, biogas, IT och klimatsmarta lösningar borde vi exportera i en mycket större utsträckning . Det krävs en bättre samverkan mellan privata och offentliga aktörer. En nationell strategi behövs för att ska bli mer framgångsrikt när det gäller att exportera sitt miljötekniska kunnande. Det behövs också ett tydligt ansvar för vem som ska samordna ansträngningarna för att öka exporten. Vi kan genom en sådan satsning bidra till fler arbeten både i och i andra länder. kan vi på ett konkret sätt bidra till ett hållbart klimat i världen.
mot · GX02N341 · 2009-10-05 00:00:00 — Lokalisering av statliga verk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nyetablering och utlokalisering av statliga styrelser, myndigheter eller verk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till . är ett bra men avlångt land. Landets olika regioner har dock inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort dit ett statligt verk lokaliseras medför detta inte bara ökat inflytande utan också ett större utbud av kvalificerade arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Etableringen av statliga myndigheter och verk på skilda orter i ger ett välkommet tillskott till den lokala arbetsmarknaden. Detta kan på vissa orter innebära skillnaden mellan att få kvalificerade människor att stanna kvar och att de söker sig till där dessa arbeten normalt finns. Det innebär ett delvis minskat tryck på den redan överhettade . I tidigare lokaliseringsdiskussioner har klart uttalats att utlokalisering ska ske och att nyetablering i ska undvikas, om inga större och avgörande invändningar finns. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Samma mönster vid nyetableringar följs år . Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt min uppfattning måste därför de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas.
mot · GX02N342 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastställa det statliga huvudmannaskapet för SIQ) samt säkerställa institutets långsiktiga finansiering. Kvalitetsutveckling är av avgörande betydelse för nationella konkurrenskraft nu och . SIQ, , har bildats på initiativ av regeringen och näringslivet för att främja kvalitetsutveckling i alla delar av det svenska samhället. SIQ är ett industriforskningsinstitut vars stadgar är fastställda av regeringen. har uttalat att SIQ:s verksamhet är viktig och att den bedrivs på ett effektivt sätt. Uttalandena var föranledda av att kvalitetsfrågorna och SIQ:s verksamhet går tvärs över departements-, bransch- och sektorsgränser. Alla departement och myndigheter var berörda, men ingen hade ett övergripande ansvar. SIQ ramlade därmed mellan stolarna. Uttalandena ledde bland annat till att dåvarande i regleringsbrev fick uppgiften att företräda staten som den ena av institutets två huvudmän. Den andra huvudmannen är en intressentförening med hundratalet företag, myndigheter, fackliga och andra organisationer som medlemmar. Uppdraget innebar bland annat att utsåg de statliga representanterna i samt svarade för ett blygsamt ekonomiskt anslag på . I samband med att en ny myndighetsstruktur skapats efter Nuteks nedläggning håller historien på att upprepa sig. Det nya har inte ålagts att utse ledamöter till inte heller erhållit några instruktioner vad avser den framtida finansieringen. Det finns anledning att understryka följande: SIQ har enligt sina av regeringen fastställda stadgar uppgiften att främja kvalitetsutveckling i alla delar av det svenska samhället, dvs. inom områden som näringsliv, vård, omsorg och skola. Det är viktigt att den som företräder staten som SIQ:s ena huvudman beaktar detta vidare perspektiv. En av SIQ:s viktigaste aktiviteter är att utveckla och genomföra utmärkelsen för att stimulera och driva på kvalitetsutvecklingen i . Utmärkelsens framgång grundas bl.a. på SIQ:s roll som ett oberoende institut med hög integritet. Nationella kvalitetsutmärkelser återfinns i över 80 länder. Deras status och betydelse markeras av att de oftast delas ut av ländernas stats- eller regeringschefer. I delar H M Konungen ut utmärkelsen . Det vore beklagligt om i fortsättningen står utan en sådan utmärkelse. Statens anslag till SIQ har uppgått till /år. Genom insatser från medlemsorganisationerna i , avgiftsbelagda aktiviteter samt arbetsinsatser från utomstående, växlas det statliga anslaget dvs. Utan det statliga anslaget kommer denna resurs för att främja kvalitetsutvecklingen i vårt land att kraftigt minska eller helt försvinna. Kvalitetsbristkostnader kan definieras som de kostnader som skulle försvinna om en verksamhets tjänster/produkter och dess olika processer vore fullkomliga. Lågt räknat kan dessa kostnader för ekonomi uppskattas till /år motsvarande av BNP. De samhällsekonomiska effekterna att slå vakt om och utveckla SIQ:s verksamhet är således betydande.
mot · GX02N343 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arenarättigheter för evenemang som saknar upphovsrätt. är det möjligt för den som besöker ett idrottsevenemang eller liknande att ta med sig en videokamera eller mobiltelefon för att filma och översända bilderna till en webbsida. Med tekniska hjälpmedel kan vem som helst direktsända idrottsevenemanget direkt på en hemsida. Någon immaterialrättslig bestämmelse som förhindrar detta finns inte. Den som däremot gör samma sak i samband med en teaterföreställning begår ett brott mot upphovsrätten. saknar olika föreningar och sammanslutningar, som idrottsklubbar eller idrottsförbund, möjligheten att hävda någon äganderätt (upphovsrätt) till så kallade sändningsrätter. Den rätten existerar nämligen inte i svensk lagstiftning. När exempelvis säljer tv-rättigheter så är det en fiktiv rättighet man säljer. Vad det i praktiken handlar om är den rätt som tillkommer ägaren till en idrottsanläggning eller arrangören vid ett evenemang att ta ut en högre inträdesavgift för ett sändande tv-bolag. Det är först när ett tv-bolag gjort en upptagning som upphovsrätten inträder och då är det tv-bolaget som får upphovsrätten. Det finns alltså ingen generell äganderätt till händelseförlopp eller dagshändelser. finns ingen skyddslagstiftning för exempelvis arrangörer av idrottsevenemang. Arrangören har visserligen rätten till arenan där evenemanget äger rum men informationen kring det som sker under evenemanget är inte skyddad i upphovsrättslig mening. Enligt min åsikt bör denna frågeställning belysas i en utredning, som dock inte avser ett generellt evenemangsskydd utan fokuserar på den situation där sändningsrättigheter kan vara aktuella för försäljning. Så kallade arenarättigheter finns i vissa andra länder. Det kan vara befogat att utreda möjligheterna att införa liknande rättigheter i . Behovet av en sådan utredning bör ges regeringen till känna.
mot · GX02N345 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en nationell utvecklingspolicy och göra Sala kommun till en föregångskommun när det gäller solenergi. Solenergi nyttjas för att producera såväl värme som elektricitet. Solenergi räknas som en förnybar energi, en som varken ger giftiga utsläpp eller farligt avfall och som därför är en miljövänlig energikälla. I solcellerna omvandlas solljuset till el genom en tunn skiva av ett så kallat halvledarmaterial, till exempel kisel, där elektroner frigörs och skapar elektrisk ström. Denna energikälla kommer att finnas kvar så länge vår planet existerar, och därför är den den ultimata källan till både värme och välstånd. Andelen nätanslutna byggnadsintegrerade solcellssystem ökar kraftigt till följd av det investeringsstöd för solcellssystem på offentliga lokaler som infördes . Detta stöd löpte dock ut . Sala kommun tillhör de bästa i landet på att använda sig av solenergi, enligt branschföreningen solenergi. pågår projekt i Sala som syftar till att utveckla solenergin. I Sala-Heby-området byggs en solenergianläggning tack vare en nybildad ekonomisk förening. Intresset och pionjärandan finns i Sala. Och med anledning av den nalkande klimatförändringen, och behovet av att bli mindre beroende av koldioxid, finns det anledning att se över huruvida borde utveckla en nationell solenergipolicy. Motionären skulle vilja att Sala kommun utses till nationell modell och föregångskommun, för att man sedan utifrån erfarenheter där ska kunna exportera goda exempel till övriga landet.
mot · GX02N346 · 2009-10-05 00:00:00 — Gränshinder som drabbar byggbranschen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränshinder som påverkar företag och anställda inom byggbranschen. Det finns en hel del problem som gör det onödigt svårt för byggföretag att verka över hela . Och problemen infinner sig inom flera delområden. De nordiska länderna har flera olika standarder och olikartade regler för handel med byggvaror. Lösningen skulle kunna vara nordiska standarder. Dessa kan ofta vara av tämligen komplex teknisk karaktär varför få resultat är att vänta . I de fall lagar eller regelverk har betydelse för vilka standarder som gäller för dessa byggvaror bör dessa ses över och samordnas med övriga nordiska länder. För vissa yrkesutövare inom byggbranschen finns det också problem. När en elmontör ska arbeta i ett annat nordiskt land överenstämmer inte alltid utbildnings- och auktorisationskraven. Detta begränsar därmed elmontörers möjligheter att verka i . Liknande problem finns beträffande förarbevis och certifikat för väg- och byggmaskiner, exempelvis kranar. På grund av att olika certifikat gäller försvårar detta för arbetstagare att ta arbete i andra nordiska länder än där de fått certifikatet. Detta kan också begränsa byggföretags konkurrensmöjligheter. Det finns visserligen erkännande- och harmoniseringsbestämmelser mellan de nordiska länderna, men trots detta finns alltså flera reella gränshinder som försvårar för arbetstagare och begränsar företags konkurrenskraft inom byggbranschen. Regeringen bör därför se över vilka lagar och regelverk som vore lämpliga att justera för att komma tillrätta med de gränshinder som drabbar företag och anställda inom byggbranschen.
mot · GX02N347 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig näringsverksamhet på konkurrensutsatta marknader. Det pågår ett mycket viktigt regelförenklingsarbete initierat av regeringen för många företagare. Företagsklimatet stärks genom att det blir enklare och lönsammare att starta och driva företag. Alltjämt finns dock en problematik som särskilt drabbar många mindre företag. De upplever i stor utsträckning konkurrens från kommuner och i vissa fall även från staten. Enligt en rapport från organisationen upplever vart sjätte företag att de utsätts för konkurrens av offentliga verksamheter. Problemet är som tydligast inom tjänstesektorn men återfinns även inom andra områden. Ofta handlar det om kommuner som driver gym, restauranger eller till och med konferensanläggningar. , försäljning av larmtjänster och elinstallationer är andra områden där småföretag utsätts för offentlig konkurrens. Listan kan tyvärr göras lång. Den lagstiftning som finns hindrar inte på ett effektivt sätt en kommun från att bedriva ren näringsverksamhet. Regeringen bör därför se över vilka åtgärder som är lämpliga att vidta för att förhindra offentlig näringsverksamhet på konkurrensutsatta marknader.
mot · GX02N348 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ge regeringen i uppdrag att underlätta samordning och utveckling av träindustrin i . Träindustrin en av de viktigaste näringarna i . Totalt finns 826 företag inom möbel- och inredningsindustrin, sågverk och trähustillverkning. Av dessa verksamheter är 324 i , 212 i och 281 i län. Branschen har varit och är hårt drabbad under den nu pågående lågkonjunkturen. En del företag tycks dock se ljuset i tunneln, men förutsättningarna varierar enligt Träcentrum i . För sågverken har produktionen fallit i förhållande till . Exporten har emellertid ökat . Marknaden beräknas vara i normalläge . Inom inredningsindustrin har vissa företag tappat så mycket som av sin försäljning. Marknaden beräknas ha återhämtat sig . Småhusindustrin har det fortfarande tungt, men marknaden har sannolikt bottnat. Flera företag inom möbelindustrin har det fortfarande mycket svårt. Snickeriindustrin har emellertid redan en god efterfrågan. Inom samtliga branscher har företag som satsat på vidareförädling, produktutveckling och exportinriktade insatser klarat sig bättre än sina konkurrenter inom samma bransch. Många av företagen inom träindustrin är små. I län har t.ex. 145 av företagen mindre än 5 anställda. Företagen, som i många fall finns på mindre orter, är ofta också den dominerande arbetsgivaren. Många samhällen är med andra ord helt beroende av dessa företag. Inom området finns ett antal aktörer, bland annat Träcentrum i och . På pågår forskning om produkter och system för byggande av trä. Träcentrum är ett centrum för utbildning och utveckling inom området. Det pågår även ett antal utvecklingsprojekt, t.ex. Trästad 2012 som , och kommuner medverkar i. är en av finansiärerna av projektet. Men det saknas en samordning av insatserna och en kraftfull satsning för att utveckla den träbearbetande industrin. Industrins kontakter och samarbete med forskningen måste intensifieras för att utveckla såväl nya produkter som nya och mer rationella produktionsprocesser. Därför bör tillkännage för regeringen att underlätta samordning och utveckling av träindustrin i .