mot · GX02Kr1 · 2009-10-05 00:00:00 — Vi delar regeringens bedömning att stödet till den fria scenkonsten tillsvidare bör fördelas av , och att denna bedömning ska gälla även när man utreder den framtida portföljmodellen. Under avsnittet om den fria scenkonsten förs ett resonemang om behovet av ett utökat arrangörsstöd. Det är då märkligt att regeringens slutsats är att endast marginellt öka stödet, och då först . Arrangörsföreningarnas betydelse för det svenska kulturlivet har uppmärksammats i samtliga kulturutredningar samt i många andra sammanhang. Insatserna av lokala eldsjälar innebär inte bara att verksamheterna bedrivs med ekonomisk effektivitet utan också att engagemanget har positiva konsekvenser för lokal förankring, offensivt publikarbete och inte minst kvalitativ programläggning. En satsad krona i det ideella arrangörsledet ger mångdubbelt tillbaka i form av evenemang och arbetstillfällen, dvs. det ökar tillgängligheten till kultur och ger arbete åt musiker, skådespelare och dansare. I propositionen står det att stödet till arrangörerna bidrar till att kulturen får stor spridning i hela landet. I propositionen noteras också att i sitt budgetunderlag för åren 20102012 anger att efterfrågan på arrangörsmedel har ökat. Trots denna analys finns i propositionen endast ett blygsamt förslag om höjning av anslaget till fria grupper och arrangörer som aviseras uppgå till . Socialdemokraterna föreslår en nivåhöjning av detta anslag med . Vid en utredning av hur portföljmodellen ska utformas och vilka delar av kulturlivet som ska omfattas av den bör särskild hänsyn tas till de befintliga, mödosamt uppbyggda strukturer som finns inom arrangörsorganisationerna, teatervärlden, folkbildningen samt hur de fria grupperna är lokaliserade och organiserade. Skapande skola innebär kultur för barn i skolan. Detta har alltid varit en central fråga för oss socialdemokrater. Socialdemokraterna utlyste ett barnkulturår . Som ett av sina första beslut ställde den dåvarande regeringen in detta projekt och valde att använda de budgeterade medlen, , till annat. I förra årets budget avsatte vi socialdemokrater dubbelt så mycket resurser som den borgerliga regeringen, vi välkomnar att regeringen har insett värdet av att satsa på kultur i skolan. Vi bifaller regeringens förslag avseende Skapande skola. De som projektet disponerat 2009 för verksamhet 79 ska dock ställas i relation till att vårt skolväsende kostar . Om de positiva effekter som regeringen anser att Skapande skola har resulterat i som bättre betyg, ordning, självförtroende m.m. är med sanningen överensstämmande borde projektet utökas till att omfatta hela skolan och inte bara en utökning för år 46. Vi anser också att det är viktigt att se Skapande skola mot bakgrund av andra beslut som regeringen föreslår inom skolans område. Bl.a. föreslår regeringen att estetisk verksamhet tas bort som kärnämne i gymnasieskolan. Vi menar att detta vore ett stort misstag. Att arbeta med alla sinnen och uttrycksformer stimulerar lärandeprocesser och ger ökade kunskaper. Att skriva, läsa och räkna det är grundläggande. Men människans uttrycksformer, är fler än så. Den som inte tränas att använda andra kulturella uttrycksformer och att tolka dem när andra uttrycker sig, förnekas både egen utveckling och möjligheter i sin roll som samhällsmedborgare. Vi lever i när det blir allt viktigare att kunna hantera och tolka stora mängder av information och bilder. Hög estetisk och kommunikativ kompetens kommer att vara en viktig kvalifikation på framtidens arbetsmarknad, oavsett om man ska bli läkare, lärare, byggnadsarbetare, ekonom eller konstnär. Ett borttagande av ämnet som kärnämne riskerar att leda till ett torftigare framtida kultur- och samhällsliv, minskad kreativitet och entreprenörskap. Vi socialdemokrater ser också med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . I många kommuner höjs avgifterna och stora elevgrupper tvingas bort från kultur- och av ekonomiska skäl. Vi instämmer i regeringens bedömning om att bör ges i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information om projekt inom kultur och hälsa. Men vi menar att detta är ett för litet steg att ta. Vi menar att det finns stora förväntningar på att regeringen skall ta ett kraftfullare tag när det gäller att utveckla kulturens roll i folkhälsoarbetet. I en situation där sjukfrånvaron är hög och ohälsofrågorna centrala för arbetsliv och samhällslivet så borde detta avspeglas på ett tydligare sätt i den förda kulturpolitiken Vi menar att regeringen med inriktning på departementsövergripande arbete bör främja en politik där även hälsan står i fokus. Det är inte längre rimligt att politikområdena ses isolerade från varandra eftersom mycket av den banbrytande utvecklingen sker i gränslandet mellan olika politikområden. Även om forskningen inom området är något begränsad så kan man ändå fastslå att kulturella aktiviteter har stor betydelse för mänsklig hälsa. Det gäller för unga, gamla, friska och för människor med ohälsa i olika livssituationer. En utmaning för regeringen bör vara att få till stånd en mer jämlik och jämställd kulturkonsumtion för att därigenom främja en förbättrad folkhälsa. Detta bör ges regeringen tillkänna. Program för de kreativa näringarna Vi delar regeringens bedömning att det behövs fortsatta insatser, insatser som inleddes under de två föregående mandatperioderna, för att främja utvecklingen av kulturella och kreativa näringar. Vi avser att återkomma till detta område. Ökad samverkan inom kulturmiljöområdet Vi delar regeringens bedömningar och förslag inom kulturmiljöområdet. Tillgängligheten till kulturarvet bör även på detta område vara en högt prioriterad fråga. Samverkan inom mellan olika institutioner och myndigheter ska vara ett naturligt arbetssätt inom området. överlämnades betänkandet Uppdragsarkeologin i tiden (SOU 2005:80) men ännu har vi inte sett några förslag presenterade för . Regeringen nämner exempelvis inget alls om någon tidsaspekt för beredandet av frågan om att skilja för arkeologiska undersökningar från myndigheten. Vi socialdemokrater anser att det brådskar. Regeringen bör återkomma till med förslag. Internationella och interkulturella frågor i kulturpolitiken Vi delar regeringens bedömningar avseende vikten av att prioritera internationella frågor i kulturpolitiken. Men i en proposition om kulturpolitiken på är det ett gapande tomrum vad gäller konklusion och ambition på detta viktiga område, av så stor betydelse för kulturlivets vitalitet och kvalitet. Därför lägger vi fram konkreta förslag på området som innebär en satsning på med inriktning på internationellt kulturbyte. Se även motion 2009/10:Kr339 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid av m.fl. (s) med anledning av proposition 2009/10:1. Strategisk utveckling av myndigheter I detta kapitel för regeringen resonemang kring myndighetsstruktur. Det får i de flesta fall stanna vid resonemang eftersom regeringen, efter massiv kritik, valde att inte genomföra gigantiska omorganisation. Vi instämmer i regeringens bedömning att samarbetet mellan de statliga myndigheterna bör öka, men detta förslag kan knappast ses som en innovation, krav på effektivisering och samverkan ingår i varje regerings ständigt återkommande bedömning. Istället för att kapitlet som många befarade skulle beskriva sammanslagningar, nedläggningar och totala omorienteringar av myndigheter och institutioner talas nu istället om samarbete och samverkan. Upphävande av myndighetsspecifika mål Regeringen föreslår att de myndighetsspecifika mål som har godkänt för , , Kungliga Dramatiska teatern AB, , Stiftelsen , Talboks- och , , , , och landsarkiven, (numera och folkminnen), Riksutställningar, , de centrala museerna (myndigheter och stiftelser) samt för statens bidrag till , nyhetsinformation och litteratur samt bidragen till vissa museer ska upphävas fr.o.m. . Vi finner frågan otillräckligt motiverad, regeringen anger endast motivet för upphävandet enligt följande: Specifika mål för enskilda myndigheter och institutioner bör dock i stället fastställas av regeringen inom ramen för bl.a. beslut om regleringsbrev och myndighetsinstruktioner. Varför det bör vara regeringen och inte som fattar beslut om de myndighetsspecifika målen framgår inte. Regeringen aviserar istället att fatta beslut om specifika mål för enskilda myndigheter och institutioner inom ramen för bl.a. beslut om regleringsbrev och myndighetsinstruktioner, och därmed i fortsättningen avhända möjlighet att beslut om myndighetsspecifika mål. I samband med att 1996 fattade beslut om en ny kulturpolitik fattades också beslut om nya övergripande kulturpolitiska mål. fattade beslut om övergripande myndighetsspecifika mål, vilka utformats i överensstämmelse med de övergripande kulturpolitiska målen. Då vi yrkar avslag på regeringens förslag om nya kulturpolitiska mål yrkar vi följaktligen också avslag på upphävandet av de myndighetsspecifika målen. Regeringen föreslår att en ny myndighet med uppgift att analysera, utvärdera och följa upp kulturpolitiska insatser bildas. Regeringen avser att återkomma till angående den nya myndigheten . Vi noterar att regeringen avser att införa flera nya myndigheter trots att en bärande idé i var att myndigheternas antal skulle minska. Trots att man säger att denna nya myndighets finansiering ska ske inom ram är vår farhåga att så inte blir fallet. Regeringen menar att analysmyndigheten ska vara skild från . Den nya myndighet som regeringen föreslår bör avvisas. Vi menar att uppgiften att analysera, utvärdera och följa upp kulturpolitiska insatser är en central och viktig fråga för utvecklingen av kulturlivet, som bör vara en central fråga för befintliga myndigheter. Vår principiella hållning är att man bör vara mycket restriktiv med att bilda nya myndigheter för verksamhet som redan bedrivs av befintliga myndigheter. Vi avslår regeringens förslag om att inrätta en fristående analysmyndighet. Ny organisation för den statliga arkivverksamheten Vi instämmer i regeringens bedömning att ombildas till en sammanhållen myndighet genom att de sju landsarkiven avvecklas och deras verksamhet inordnas i . Förstärkt samarbete inom museisektorn Vi delar regeringens bedömning avseende samverkan mellan de centrala museerna genom att ges ett bidrag för att vara samordnande. I detta sammanhang vill vi framhålla vikten av att det finns ett gott samarbete mellan de statliga museerna och museer på regional nivå. Inte minst är det viktigt att det finns en generös attityd från de statliga museernas sida gentemot de regionala museerna. De statliga museerna disponerar mycket fler föremål än de visar. Vi tycker att det ska vara en bärande princip att visning av museernas föremål går före förvaring. Detta är inte minst viktigt eftersom hela svenska folket är med och bär kostnaden för de statliga museerna som till övervägande del är lokaliserade till . Tillgängligheten till våra museer måste vara den mest prioriterade frågan. Museisektorn är ingen isolerad del av samhället, därför är det viktigt att kunskap och erfarenheter tas tillvara från alla delar av samhället. Uppdraget bör således innebära en prioritering av samverkan med myndigheter, organisationer samt institutioner inom andra samhällsområden. Vi delar regeringens bedömning om att ansvarsmuseifunktionen avskaffas. När det gäller museernas utveckling och samverkan så finns det en väl utvecklad expertis även utanför de centrala institutionerna. Därför är det viktigt att redan initialt samråda med de regionala museerna såväl som med . i (s) i (s)