mot · GW02MJ17 · 2009-04-01 00:00:00 — Båda förslagen behöver utredas för att man sedan ska kunna ta ställning till den bästa kombinationen av åtgärder för att förhindra stora materiella och mänskliga skador. Vår bedömning: Regeringen bör återkomma till med en analys och vid behov förslag om lagreglering av likställighetsprincipen vid finansiering av förebyggande åtgärder på enskilt ägda fastigheter. Klimat- och sårbarhetsutredningen ansåg att det behövs en särskild lag som reglerar att alla kommuner behandlar frågan om likställighetsprincipen lika när kommuner ska finansiera åtgärder som syftar till att förebygga naturolyckor på enskilt ägda fastigheter. råder det oklarheter kring vad kommuner får och kan göra när det gäller befintlig bebyggelse. Klimat- och sårbarhetsutredningen ansåg också att det krävs ändringar i PBL som underlättar för kommuner att fastställa de krav som är aktuella mot bakgrund av kunskaperna om de konsekvenser det förändrade klimatet kan medföra. Regeringen lyfter inte Klimat- och sårbarhetsutredningens förslag vidare. Vi föreslår att regeringen återkommer till med en analys och vid behov förslag om att lagreglera likställighetsprincipen vid finansiering av förebyggande åtgärder på enskilt ägda fastigheter. Vår bedömning: Kommunernas ansvar för detaljplaner och bygglov bör utökas till vad gäller skadeståndsansvar för översvämning, ras, skred och erosion gentemot enskilda och företag. Ett av Klimat- och sårbarhetsutredningens tyngsta förslag är att fördubbla preskriptionstiden för när kommuner ska ta ansvar för skador till följd av att kommunen inte tillräckligt beaktat risker för översvämningar, ras, skred och erosion. Regeringen föreslår ingen förändring. Vi anser att skyddet för enskilda bör stärkas och att kommunerna bör få ett starkare motiv att sätta säkerhet och klimatsäkring av exempelvis VA-anläggningar framför lockande förslag på kortsiktig exploatering. Vi föreslår att regeringen lägger fram förslag till en lagändring så att kommunens ansvar för detaljplaner och bygglov utökas till vad gäller skadeståndsansvar för översvämning, ras, skred och erosion gentemot enskilda och företag. Vår bedömning: Regeringen bör återkomma till med en samlad bedömning av hur förebyggande klimatanpassningsåtgärder ska finansieras. I propositionen aviseras en summa på under utgiftsområde 6: Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor för att stärka samhällets förmåga att motstå översvämningar, ras och skred. Summan är osäker med hänsyn till det behov som finns, även om det sannolikt är möjligt att i enskilda fall hitta medfinansiärer. Regeringen bör återkomma till med en samlad bedömning av hur förebyggande klimatanpassningsåtgärder ska finansieras. Vi har i de rödgröna partiernas gemensamma motion om strandskyddet föreslagit att länsstyrelserna, på grund av översvämningsrisker, bör ha större möjligheter och inte mindre som regeringen föreslår att överpröva dispenser som ges av kommunerna. Ett viktigt sätt att minska sårbarheten är att ny bebyggelse anläggs med god marginal från strandkanter för att minska översvämningsrisken. Klimat- och sårbarhetsutredningen rekommenderar att nybyggnation kring under nivå cirka + ska undvikas tills vidare. För gäller att nybyggnation kring under nivå + ska undvikas. Vi ser därför med oro på den uppluckring av strandskyddet som regeringen planerar att genomföra. Vad som krävs är ett stärkt strandskydd, både som skydd mot kommande klimatförändringar och för att säkra strandlinjerna från exploatering. Att stärka strandskyddet bör därför ingå i en samlad strategi för minskad sårbarhet inför kommande klimatförändringar. Länsstyrelsernas rätt att upphäva planer som strider mot strandskyddet måste stärkas. Möjligheterna att ge dispens från strandskyddet måste minska. Vår bedömning: Regeringen bör återkomma till med förändring av så att det blir obligatoriskt för kommunerna att upprätta klimat- och sårbarhetsplaner. Trots ökad sårbarhet fortsätter många kommuner att bevilja bygglov på tomter som riskerar att översvämmas. Kommunerna måste börja planera utifrån de kommande klimatförändringarna som de arbetar för att minska klimatpåverkande utsläpp i kommunen. Vi föreslår därför att skärps med krav på att kommunerna ska upprätta klimat- och sårbarhetsplaner. Kommunala klimat- och sårbarhetsplaner ska ta ett helhetsgrepp på klimatfrågan, både genom att titta på förebyggande åtgärder för att minska riskerna vid kommande klimatförändringar och genom att minska sin egen klimatpåverkan. Att kombinera dessa två aspekter lämpar sig väl eftersom det till stor del handlar om samhällsplanering, där man till exempel i nybyggnation av bostäder både kan planera för minskad klimatpåverkan och minskad sårbarhet. De kommunala klimat- och sårbarhetsplanerna bör innehålla en strategi för hur dammar, öppen dagvattenhantering och våtmarker, i kombination med minskad andel hårdgjord yta, ska kunna bidra till att öka markens infiltrationsförmåga i närheten av bebyggelse. Vår bedömning: En utredning bör genomföras för att analysera behovet av omprövningar av vattendomar med tanke på klimatförändringar. Med anledning av ökade risker för översvämningar och andra förändringar i samband med klimatförändringarna kan det finnas anledning att ompröva vattendomar, det vill säga regleringen mellan vilka gränser en vattennivå får vara och dessa gränser gäller. En utredning bör därför genomföras för att analysera behovet av omprövningar av vattendomar med tanke på klimatförändringar. Utredningen bör se över lagstiftningen kring vattenverksamhet i sin helhet och särskilt föreslå förändringar som underlättar omprövningar med hänsyn till översvämningsrisker och markavvattning. Utredningen bör även behandla tillstånds- och ägarlösa dammar. Vår bedömning: Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta en strategi för hur dammar, öppen dagvattenhantering och våtmarker ska kunna bidra till att öka markens infiltrationsförmåga. En viktig aspekt vid översvämningar är markens förmåga att infiltrera vatten för att få jämnare vattenflöden. Denna förmåga har successivt minskat i och med att våtmarker dikats ur och skogar kalhuggits. Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta en strategi för hur dammar, öppen dagvattenhantering och våtmarker ska kunna bidra till att öka markens infiltrationsförmåga. Detta perspektiv borde även ingå som en del i miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Miljömålet God bebyggd miljö bör med anledning av detta kompletteras med ett delmål att den totala hårdgjorda ytan i tätort ska minska. Vår bedömning: Regeringen bör ge i uppdrag att, i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och andra berörda myndigheter, upprätta allmänna råd angående åtgärder för skydd av befintlig bebyggelse mot översvämning, ras, skred och erosion samt att förhindra vatteninträngning i avloppssystem. För att underlätta kommunernas anpassning inför kommande klimatförändringar krävs en samlad kunskap och tydliga rekommendationer om vilka åtgärder som är de främsta för att till exempel skydda bebyggelse från ras eller översvämningar. Därför bör få i uppdrag att, tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och andra berörda myndigheter, upprätta allmänna råd angående åtgärder för skydd av befintlig bebyggelse mot översvämning, ras, skred och erosion samt att förhindra vatteninträngning i avloppssystem. Vår bedömning: Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag för kommuners och landstings beredskap för värmeböljor, infektionssjukdomar samt andra hälsorelaterade effekter för ett förändrat klimat. Underlaget ska innefatta förslag på åtgärder. Regeringen bör till redovisa en samlad bedömning av klimatförändringarnas effekter på människors hälsa och de åtgärder som krävs för att möta dessa. En förändrad temperatur till varmare klimat kräver beredskap för hur vi förbereder oss för värmeböljor och kunskap om deras påverkan för olika typer av sjukdomsutveckling. bör därför få i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag för kommuners och landstings beredskap för värmeböljor. Underlaget ska innefatta förslag på åtgärder för att kyla lokaler, identifiera och nå känsliga grupper. Det är också viktigt att följa utvecklingen av epidemiologin hos nya och kända infektioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till åtgärder för att upprätthålla ett bra smittskydd, liksom att utarbeta kunskapsunderlag som kan användas i en utökad fortbildning om infektionssjukdomar för personal inom hälso- och sjukvården. Det är anmärkningsvärt att regeringen på avsnittet om hälsa inte redovisat någon ruta med regeringens bedömning. Vi delar regeringens omsorg om djuren och de förslag som där redovisas. Men likaväl som det finns skäl för att på grund av risk för värmestress se över djurskyddsregler och rekommendationer över såväl vid utformning och funktion av stallar som vid utformning och funktion av fållor och väderskydd för utedrift så finns det anledning för kraftfulla åtgärder som förebygger skador på människors hälsa. Regeringen redovisar sin avsikt att ge i uppdrag till olika myndigheter att analysera utvecklingen och vid behov föreslå åtgärder. Vi önskar att regeringen med ledning av dessa uppgifter till redovisar en samlad bedömning och åtgärdsförslag om hur klimatförändringarnas effekter på människors hälsa kan förebyggas. Vår bedömning: Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram förslag om hur skogsbruket kan förbereda sig inför kommande klimatförändringar. Skogstillväxten i samband med klimatförändringarna kan komma att öka kraftigt. kan en ökad nederbörd och mindre tjälade marker förändra möjligheterna att fortsätta med ett skogsbruk som . Ett sätt att öka skogens motståndskraft mot klimatförändringar är en ökad lövskogsinblandning som kan klara stormar bättre. Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram förslag om hur man kan möta det förändrade klimatets direkta påverkan på skogsproduktionen och hur skogsbruket kan förbereda sig för detta, till exempel genom ökad andel inslag av löv samt minskad kalhyggesavverkning. Detta motsvarar vårt tidigare mål om 40 procents utsläppsminskningar för både den handlande och den icke-handlande sektorn. I förhållande till den icke-handlande sektorn i . I Bostäder och service ingår utsläpp från bostäder, service samt energianvändning inom jordbruk, skogsbruk och fiske. I Industri ingår utsläpp från industrins förbränning, industriprocesser och fluorerade växthusgaser. I Övrig energi ingår utsläpp från raffinaderier, tillverkning av fasta bränslen (främst koksverk), diffusa utsläpp (fackling) samt övrigt (främst militära transporter). I sektorn LULUCF ingår utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Endast flygets utsläpp av koldioxid. Enligt uppskattningar är den totala växthuseffekten från flyg på hög höjd, inklusive andra gaser, två till fyra gånger större än bara utsläppen av koldioxid. SCB har arbetat med att bygga upp en databas över miljöföretag. I databasen klassificeras varje arbetsställe efter dess miljöområde men även utifrån om miljöverksamheten är primär eller sekundär för arbetsställets totala verksamhet. För mer information se: . KOM(2006) 545 slutlig. Den förnybara andelen redovisas i statistik från till . I denna statistik saknas dock värme som tillgodogörs i värmepumpar samt viss användning av bioenergi inom industrin. Om dessa inkluderas blir siffran .