ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ298 · 2009-10-01 00:00:00 — Talerätt för djurrätts- och djurskyddsorganisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om talerätt för djurrätts- och djurskyddsorganisationer. saknar djur processuella rättigheter. I ges miljöorganisationerna möjlighet att föra talan i frågor som rör vår natur. Någon motsvarande finns inte då det gäller djuren och djurrätts- och djurskyddsorganisationerna. Enligt min mening är det viktigt att djurens status stärks. Det är viktigt att de inte fortsättningsvis ses som saker, utan de måste föras till någon part som ges rätt att föra deras talan i domstolar osv. I har djurskyddet en starkare ställning i landets förvaltningslag, vilket medför att djurrätts- och djurskyddsorganisationer där har möjlighet att föra djurens talan i domstolar. Jag anser att samma rätt ska införas i .
mot · GX02MJ300 · 2009-10-02 00:00:00 — Skrotningspremie för tunga lastbilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna till och effekterna av att införa en skrotningspremie för lastbilar. En lastbil med en motor med miljöklassningen Euro 1 släpper ut lika mycket skadliga ämnen (partiklar, koloxid, kolväten och kväveoxid) som 18 fordon med Euro 4-motorer. Den potentiella miljöeffekten är således minst 18 gånger för varje fordon av den lägre miljöklassen som byts mot ett fordon av den högre miljöklassen. fanns det i det 56096 tunga lastbilar, varav 9638 var av årsmodell -96 eller äldre. Antal skrotade tunga lastbilar var 1051, varav 852 av årsmodell -96 eller äldre. var antalet från utförda tunga lastbilar 2363, varav 1241 av årsmodell -96 eller äldre. Man kan alltså se att en stor andel av de äldre lastbilarna exporteras i stället för att skrotas. Därigenom fortsätter de att smutsa ner luften i andra länder. nyregistrerades sammanlagt 6 027 tunga lastbilar, dvs. Av dessa var 2 612 och 2 539 . De svenskproducerade fordonen står alltså för . Ett påskyndande av förnyelsen av den svenska lastbilsflottan skulle därigenom innebära ökad försäljning av svenskproducerade lastbilar, vilket skulle bidra till sysselsättningen. Förutsättningarna för ett sådant nytt styrmedel behöver dock bedömas noggrant och sammantaget utifrån dels den miljömässiga effektiviteten ur ett livscykelperspektiv, dels samhällsekonomisk effektivitet. Mot bakgrund av detta bör möjligheten och effekterna av att införa en permanent eller tillfällig skrotningspremie på tunga lastbilar som inte uppfyller miljökraven enligt Euro 2-standard undersökas.
mot · GX02MJ301 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om främjande av säsongsföretag. Företagare är grunden till vår välfärd. Det är de som skapar arbete, välstånd och tillväxt. Företagens omfattning, driftsform och verksamhet varierar i stor utsträckning. Därför är det av oerhörd vikt att vi har en flexibel lagstiftning som tar hänsyn till dessa faktorer. Tyvärr är så inte fallet. Säsongsföretag är, vilket namnet antyder, oftast verksamma under ett fåtal månader . Deras verksamhet har inte lika stor omfattning eller omsättning som större företag som är verksamma året om. Nuvarande lagstiftning tar inte hänsyn till dessa skillnader. Som exempel kan livsmedelskontroll nämnas där tar man ut en lika stor avgift för säsongsföretag som för företag verksamma året om. Av ovanstående anledning bör regeringen göra översyn av befintlig lagstiftning så att den anpassas till driftsform, verksamhetens omfattning, behov och verksamhet. i (m)
mot · GX02MJ303 · 2009-10-02 00:00:00 — Fortsatt användning av Apistan i biodling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra att Apistan kan fortsätta användas i biodling. Biodling brukar ofta framhållas som viktig för olika näringar och naturligtvis är produktionen av svensk honung betydelsefull. Men honungsbiets pollinerande arbete är också nödvändigt och bevisligen kan även skördar öka genom binas pollinering. Exempel på detta är raps och rybs där skörderesultatet kan öka med . Det finns dock olika sjukdomar som bin kan drabbas av och Varroa är ett kvalster som sakta breder ut sig över landet. Det finns olika skötselmetoder för att bekämpa detta, men finns inget som kan utrota Varroa-kvalstret utan biodlare får på olika sätt leva med förändrade skötselmetoder. Ett sätt har varit att använda Apistan. Medlet finns på plastremsor som efter slutskattning placeras i yngelrummet mellan sex och . Medlet är effektivt och reducerar kraftigt kvalstret. Apistan får säljas till och med och användas . Sedan blir medlet förbjudet. Förhoppningsvis kan forskningen komma fram till ett bättre sätt att bekämpa detta kvalster och önskan är att resurser avsätts för forskning för att hitta effektivare lösningar. Men fram till dess är det viktigt att regeringen verkar för att frågan löses och att Apistan kan användas för att bekämpa Varroakvalstret.
mot · GX02MJ305 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över uppdrag vad gäller kostråd. De kostråd som ges av har ifrågasatts från många håll. Ett exempel är debatten kring de positiva resultat som uppnåtts med kolhydratfattig och fettrik kost (LCHF) mot diabetes typ 2 och fetma. har godkänt detta som ett behandlingsalternativ. Det märkliga blir då att LCHF-kost enligt inte kan rekommenderas till friska personer. Det måste utredas varför man först måste bli sjuk innan man går över till kost som motverkar sjukdomen. En av huvudpunkterna i kostråd är att minska ner intaget av mättat fett så mycket som möjligt. I ifrågasätter tolv forskare och läkare starkt vilken vetenskaplig grund som rådet att undvika mättat fett vilar på och man ifrågasätter om verkligen ska ge kostråd till allmänheten. När man från svarar i mer än månad senare ges inget entydigt svar på den specifika frågan om just mättat fett. Detta är ett utdrag från under rubriken : Ett undantag från rekommendationen om nyckelhålsmärkt mat gäller bordsmargarin. Till barn i förskoleåldern rekommenderar sorter med fett, men med högst en tredjedel mättat fett. Läs på förpackningen. Om övriga familjen använder lättmargarin går det bra att bre på ett tjockare lager eller tillsätta lite extra fett i maten, till exempel flytande margarin eller rapsolja, till de minsta barnen (se frågor och svar om mat för småbarn i länken till höger). Var och en som läser ett sådant råd måste ändå fråga sig om lättmargarin, som är framställt genom en industriell process med ett stort antal tillsatser, rimligen kan vara nyttigare än smör och (smör plus rapsolja)? I den kommande skollagen kommer det med stor sannolikhet finnas inskrivet att skolmaten ska vara näringsriktig. Det ställer krav på att man vet vad som menas med detta. Skulle dagens kostråd från följas, skulle de skolor som serverar mellanmjölk och behöva byta ut detta mot lättmjölk och lättmargarin och då är det oroande att den vetenskapliga grunden för detta inte är entydig. Det finns också ett stort antal föräldrar som faktiskt inte vill att deras barn ska äta industriellt processade produkter med tillhörande tillsatser. Sammantaget bör enligt min mening uppdrag att ge kostråd till allmänheten ses över.
mot · GX02MJ308 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av skogsvårdslagen. Skogsägare är mycket styvmoderligt behandlade. Äganderätten är kraftigt inskränkt och statens myndigheter styr upp såväl vad som får planteras, hur plantering ska ske samt hur avverkning får ske. Det är inte rimligt. Självklart måste markägarna själva få bära ansvaret för skötseln av sin skog, och det utan statliga detaljregleringar. Precis som i den jämförbara jordbruksnäringen måste också skogsägare ges möjlighet att bedriva och utveckla sitt skogsbruk för framtiden. Samhällets nya behov av till exempel bioenergi kan vara svårt att förena med skogsvårdslagens inriktning på virkesproduktion. Skogsvårdslagen måste därför ses över så att skogsägare kan få friare händer att själva utveckla sitt ägande.
mot · GX02MJ309 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens orimliga påverkan på äganderätt och brukningsrätt. Många skogsägare och lantbrukare är upprörda över att äganderätten och brukningsrätten av deras egen mark blir allt mer kringskuren. Naturreservatsbildningar lägger en död hand över stora arealer och i kustnära områden har det fria fisket försvårat för yrkesfiskare och så kallade binäringsfiskare. Detta medför minskade inkomstmöjligheter och många får det allt svårare att klara sin försörjning på det som gården ger. Det är en orimlig och olycklig utveckling för den landsbygd som alla säger sig vilja värna. Markägare som råkar ut för tragiska händelser kan förutom själva förödelsen i sig, helt sonika också förlora brukningsrätten till sin skog. Så hände till exempel i samband med en stor skogsbrand . Då förlorade tre markägare brukningsrätten till skogsmark, vilket motsvarade hälften av deras skogsinnehav. Staten, i form av , valde i stället att ta marken i anspråk genom att skydda den som nyckelbiotop för brandälskande insekter och växter. På liknande sätt har skogsägare drabbats efter stormar, där staten, i form av , valt att göra naturreservat och förhindra markägare att ta hand om sin stormfällda skog värd miljoner. Detta är inte rimligt. Äganderätten måste istället stärkas och stor återhållsamhet råda när staten vill inskränka äganderätten mot markägarens vilja.
mot · GX02MJ312 · 2009-10-02 00:00:00 — Inköpsstopp för hotad fisk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till inköpsstopp av hotade fiskarter till stat och myndigheter. Fisk är nyttig mat och de flesta av oss skulle säkert må bra av att äta mer fisk. Problemet är att av de studerade fiskbestånden ligger fortfarande under den kritiska nivå då arterna börjar växa till igen, vilket betyder att drygt tre femtedelar av världens fiskbestånd är fullt utnyttjade eller hotas av överfiskning. Att vi måste återställa balansen är inte bara en fråga om människans önskan att kunna äta fisk även . Det är också viktigt för hela den biologiska mångfalden. I alla världens regioner finns fortfarande en oroande trend mot ökad utfiskning och kollaps av värdefulla bestånd. Men det uppmuntrande är att en rad genomtänkta åtgärder för att stoppa överfisket börjar ge resultat i hälften av världens stora viktiga ekosystem. Det ger hopp om att det går att göra något åt överfisket. I områden där fisket börjar komma tillbaka har forskare noterat att man satt in en kombination av åtgärder, som skärpta fiskekvoter, effektivare kontroller, strategiskt placerade stängda fiskeområden, selektiva fiskeredskap och ekonomiska morötter. Världsnaturfonden (WWF) har gått ut med rekommendationer och allmänna tips för miljövänliga inköp av fisk till allmänheten/konsumenterna. WWF rekommenderar konsumenterna att inte köpa alltför små fiskar, eftersom det är viktigt att fiskarna hinner fortplanta sig åtminstone en gång innan de fångas. WWF rekommenderar också att konsumenterna ska köpa miljömärkt fisk när sådan finns. Inte minst rekommenderar WWF att inte köpa fisk och skaldjur som finns med på Artdatabankens lista över hotade arter, den så kallade rödlistan, exempelvis abborre, hälleflundra, ål, gråsej, vissa hajar och rockor, vildlax från , gös från insjöar, marulk, repodlade blåmusslor och tropiska räkor. WWF rekommenderar också konsumenterna att fråga efter fisk och skaldjur som fångats med selektiva redskap, det vill säga fiskfällor, burar för kräftor och krabbor och trålar som inte fångar småfisk och annan oönskad bifångst. Staten och dess myndigheter och de leverantörer de använder sig av är stora inköpare av varor, inte minst livsmedel. Staten och myndigheterna borde i det här sammanhanget därför vara ett föredöme. De fiskarter som finns med på WWF:s/Artdatabankens röda lista över hotade fiskarter bör inte få köpas in av staten och myndigheters verksamhet. Regeringen bör ta initiativ till ett inköpsstopp för hotad fisk inom staten och dess myndigheter.
mot · GX02MJ313 · 2009-10-01 00:00:00 — Bekämpande av farliga kemikalier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att använda teknikupphandling med hänvisning till SIN-listan som en metod att påskynda utbytet av skadliga kemikalier mot mindre skadliga. Antalet skadliga kemikalier växer som går. Kunskapen om vid vilka nivåer av exponering kemikalierna är farliga ökar likaså. För många kemikalier har man funnit att gränsvärdena måste halveras ungefärligen på grund av ökade kunskaper. Det finns en lista upprättad av Chem Sec som kallas för SIN-listan (SIN står för Substitute It Now) som listar kemikalier som kan bytas mot mindre riskabla. Som stor upphandlare bör samhället, med staten som organisatör och samordnare, i all upphandling ställa krav på att leverantören följer rekommendationerna i SIN-listan. Detta kan enkelt ske i den form som utvecklades under beteckningen samordnad teknikupphandling. Stora kunder med bestämda uppfattningar har en stor förmåga att påverka marknadens aktörer att utveckla sina produkter. Denna möjlighet bör användas till det yttersta när det gäller att minska bruket av farliga kemikalier.
mot · GX02MJ314 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en långsiktig lösning för myggbekämpning. Stickmyggan från de naturskyddade områdena i nedre drabbar allt fler områden. På grund av nya hotande översvämningar är det väntat att spridningen fortsätter att öka, vilket redan har konstaterats . Årets myggbekämpning med det biologiska medlet BTI har skett på av nedre våtmarker och har lokalt varit mycket lyckosamt. Problemet har varit att av Färnebofjärdens nationalpark från början undantogs från bekämpning med påföljd att myggplågan i området var mer än plågsam för både människor och djur. Enligt det nuvarande regelverket sker en årlig tillståndsprövning. Man kan fråga sig om detta är rimligt. Regelverket bör därför utformas på ett sådant sätt att det finns ett allmänt tillstånd för bekämpning med BTI gällande även naturskyddsområden så att flerårigt tillstånd kan utfärdas.
mot · GX02MJ315 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildande av . Vid utskottets behandling av vår motion 2007/08:MJU308 anförs att utskottet erfarit att bildandet av en ny nationalpark är en lång process som innebär att förslaget ska förankras lokalt och att den aktuella marken i förväg ska förvärvas av staten. Dessa utskottets synpunkter talar för som nationalpark, eftersom staten redan äger marken och det finns en bred förankring i länet i denna fråga. Vi östgötska riksdagsledamöter har under en följd av år motionerat om att har sådana särskilt skyddsvärda områden, som naturvärden, kulturella värden och vetenskapliga värden, att bör skyddas och förvaltas som en nationalpark. För detta finns det ett brett stöd i , inte minst från , som anser att har sådana naturvärden och kulturvärden att bör skyddas som nationalpark. Vår motion 2008/09:MJ259 behandlades av utskottet med så kallad förenklad behandling, varvid motionen avstyrktes utan att innehållet i motionen kommenterades. Detta innebär att trots att vi kan påvisa att förslaget om att göra till nationalpark har en stark förankring i och att staten redan äger marken, delar som utskottet efterfrågade vid behandlingen av vår förra motion, så väljer utskottet att förbigå detta med tystnad! Vi anser, på goda grunder, att har sådana skyddsvärda områden att bör skyddas som nationalpark. Vi föreslår därför att ska tillföras nationalparksplanen som ny nationalpark.
mot · GX02MJ317 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om informationsinsatser för allmänheten om våra stora rovdjur. I regeringens budgetproposition, volym 11, finns ett avsnitt om En trovärdig rovdjurspolitik. Tyvärr handlar texten enbart om förvaltning och genetisk status. Ordet information till allmänheten nämns inte. Det enda som nämns är att konsekvenserna för boende och berörda i rovdjurstäta områden, stammarnas långsiktigt gynnsamma bevarandestatus och åtgärderna för att stärka främst vargens genetiska status utvärderas genom tillsättandet av en grupp med bred representation av olika samhällsintressen och ska lämnas till regeringen . I propositionen 2008/09:210 om svensk rovdjurspolitik fick ändå informationsinsatserna ett gott utrymme. Man föreslog till och med ett nytt centrum. Men i budgetpropositionen finns inte ett ord om information eller finansieringen av informationsinsatser. Det har byggts en del olika informationskanaler till våra medborgare. Detta har gett en god möjlighet för skolor och många andra att skaffa sig kunskaper om de unika rovdjuren som finns i vår fauna och om åtagandet att bevara biologisk mångfald.
mot · GX02MJ319 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . handlägger ärenden som handlar om byggande och utsläpp längs gränsälvarna mellan och . Det är ett tillståndsorgan som på ett enkelt och obyråkratiskt sätt ser till att människorna i gränstrakterna får sina saker prövade. Inga avgifter tas heller ut av de tillståndssökande. Kommissionen motiveras av hänsyn till att tillståndsärenden av detta slag kan påverka dem som bor i det andra landet. Därför finns kommissionen och den gör ett viktigt och bra jobb. föreslår den att beslutanderätt i dessa ärenden ska tas bort. Det innebär att frågorna kommer att centraliseras och bli föremål för omfattande byråkratisk handläggning i både och . Frågor som tidigare kunnat lösas genom kommissionen kommer att handläggas av myndigheterna i respektive land med risk för långa handläggningstider, utredningar mellan länderna och därmed hinder för människorna i gränsälvstrakterna. Den närhetsprincip som enligt EU ska råda går förlorad. Dessutom kommer kostnaderna för dessa ärenden att skjuta i höjden. Motivet sägs vara att beslut fattade av inte går att överklaga. Det är naturligtvis en brist som måste undanröjas. Förslag på hur detta ska gå till finns framtagna och borde utredas närmare innan denna för tornedalingarna så viktiga kommission rumphuggs. bör därför inte fråntas beslutanderätten i de tillstånds- och utsläppsärenden den handlägger. Frågan om överklagande av kommissionens beslut bör utredas så att detta kan ske på ett rättssäkert sätt.
mot · GX02MJ320 · 2009-10-01 00:00:00 — Det internationella arbetet med djurskyddsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka det internationella arbetet med djurskyddsfrågor. Djurens väl och ve är en fråga som är av global natur. Djur fraktas över kontinenterna. De djurprodukter som produceras säljs ofta över hela världen. Behovet av ett gott djurskydd känner inga landsgränser. Det är angeläget att röst för ett gott djurskydd och för en etisk behandling av djur hörs i alla de internationella forum som ansvarar för frågor som rör djur. Enligt vår mening bör spela en aktivare roll inom FN för att få till stånd en deklaration om djurs rättigheter. Frågan är inte ny, utan väcktes bland annat av en indisk FN-delegat redan vid FN:s 50-årsjubileum. är det Förbundet i , som tillsammans med andra organisationer runt om i världen, arbetar för att frågan om djurs rättigheter ska tas upp inom FN. Vi anser att det borde vara en självklar uppgift även för den . Vidare så anser vi att regeringen inom ramen för WTO bör driva på för att få till en lösning av de problem som uppstår då djurskydd inte tillåts vara ett tekniskt handelshinder. Redan i propositionen till ny djurskyddslag, som kom 1988, angavs att i internationella forum ska arbeta för att få till stånd möjligheter att förbjuda produkter som producerats under sämre villkor än vad den svenska djurskyddslagen tillåter. Flera socialdemokratiska regeringar har drivit på för det. Alliansregeringen har vad vi vet dock inte lyft något finger i den riktningen. Vi anser också att bör utarbeta en tydligare strategi för arbetet med djurskyddsfrågor inom EU. måste gå i bräschen för ett utvecklat djurskydd inom unionen. anser vi att möjligheterna för de svenska djurrätts- och djurskyddsorganisationerna att verka på den internationella arenan måste stärkas.
mot · GX02MJ322 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa Eu:s vattendirektiv på ett verklighetsanpassat sätt. I pågår just nu införandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Detta är ett viktigt arbete för att säkerställa en god vattenkvalitet på grund-, yt- och havsvatten. För del innebär vattendirektivet ett mycket stort åtagande. har en stor del av EU:s samlade sötvattenförekomster. Av den färska preliminära svenska statusklassningen framgår att cirka hälften av våra vattenförekomster inte klarar god status, vilket är direktivets mål . Det är så trots att vi är ett av de länder i världen som faktiskt har störst tillgång på sötvatten av god kvalitet. Klassningen kommer i slutet på 2009 att fastställas av och övergår därefter i en icke överklagansbar miljökvalitetsnorm, MKN. Det finns i de allra flesta fall inte några objektiva vetenskapliga kriterier för var gränsen för god vattenkvalitet går. De svenska bedömningsgrunderna utgör endast några av flera möjliga metoder för att beskriva tillståndet i vattnet. är som vanligt bäst i klassen med att sätta upp och tillämpa stränga regelverk. I grunden är självfallet detta bra, men kraven måste ändå vara realistiska och tillämpbara. Våra krav är mycket högre än och när det t ex gäller fosforgränsen mellan god och otillfredsställande status. Även om självt fastställer de mål vi sätter upp, är det sedan EU som kontrollerar att vi följer dessa höga mål vad gäller vattenkvalitet. Inom det svenska jordbruket råder en oro för att de svenska expertbedömningarna och målen blir så stränga att konsekvenserna för det svenska jordbrukets bedrivande blir väsentligt större och mer radikala än för jordbruket i andra EU-länder där vattenkvaliteten är sämre men kraven ändå lägre. För att vattendirektivet ska fungera på ett bra sätt är det av vikt att tillämpningen blir lika i hela EU och konkurrensneutralitet råder. Blir det inte så finns en uppenbar risk att verksamhet och sysselsättning förflyttas till de länder som tillämpar vattendirektivet på ett generösare sätt, vilket vare sig skulle gagna miljö eller resurshushållning. Med nuvarande regelverk kommer vattendirektivet vidare att hanteras på myndighets- och domstolsnivå utan koppling till de avvägningar mellan olika samhällsintressen som politiskt alltid måste göras. Även här befarar jordbruket att denna avvägning inte kommer att ske och att därmed drastiska konsekvenser kan riskeras när systemet sätts i sjön. Vi föreslår mot denna bakgrund att regeringen bör beakta och vid behov undanröja dessa risker i sitt fortsatta arbete med att införa och tillämpa vattendirektivet.