ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ju303 · 2009-09-29 00:00:00 — Polisers vapenbruk vid omhändertagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rutinerna för polisens agerande och beväpning i samband med omhändertagande. En psykiskt sjuk man dödades av polisen i samband med ett omhändertagande i . Fallet har vissa likheter med ett omhändertagande med dödlig utgång i . En ungdom i psykisk obalans sköts då ihjäl eftersom han angrep polispatrullen. Det är synnerligen olyckligt att polis dödar ej kriminellt belastade personer i samband med omhändertaganden. I Lindesbergsfallet hade anhöriga själva begärt hjälp av polisen utan tanke på att utgången skulle kunna bli så katastrofal. Anhöriga, grannar och andra som ringer polisen därför att de inte själva vågar hantera någon i psykisk obalans utgår ifrån att polisen i sämsta fall ska brotta ned och eventuellt avväpna vederbörande. Att polisen ska skjuta ihjäl den man ringt om i självförsvar tror jag få räknar med. Givetvis måste polisen kunna värna sig men de två händelserna skapar en osäkerhet kring om allmänheten ska våga kontakta polisen i sådana här fall. En rad andra frågor reses också bland annat om polisens kompetens att hantera den här typen av situationer och människor med psykiska problem. Det förekommer också att polis hämtar äldre för transport till psykakuten om personalen anser gamlingen hotfull. Polisens agerande och beväpning i samband med handräckningar och omhändertaganden som inte berör kriminellt belastade bör diskuteras. Polisen behöver alternativa vapen som används av flera europeiska länder och i . finns det i princip ingenting mellan pistol och pepparsprej i .
mot · GX02Ju304 · 2009-09-29 00:00:00 — Kamp mot organiserad brottslighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kampen mot den organiserade brottsligheten måste förstärkas. Den organiserade brottsligheten och de kriminella gängen är ett hot inte bara mot individen utan mot hela den demokratiska samhällsstrukturen. Får den härja fritt kommer den att skapa ett samhälle där människor inte vågar vittna, där brottsliga subkulturer sätter sig över våra samhälleliga normer och lagar, kort sagt ett samhälle präglat av rädsla, korruption och laglöshet. Ingen av oss önskar en sådan utveckling i vår närhet. Därför är det nödvändigt att reagera aktivt på en negativ brottsutveckling och framförallt att hindra nyrekrytering till de kriminella gängen. Rekryteringen till gängen görs tyvärr allt för ofta många avtjänar straff för begångna brott. Kriminalvården behöver utökade möjligheter för att kunna splittra gängbildningar. Vi måste också ställa högre krav på samverkan mellan polis, skola och socialtjänst. Vi vill även se kontaktpoliser knutna till varje skola. Vi anser också att det behöver bildas en samlad nationell resurs ett svenskt FBI under ledning som kan stödja polismyndigheterna runt om i med professionell hjälp. Det brottsförebyggande arbetet måste bli skarpare och kriminalvården arbeta mer effektivt.
mot · GX02Ju305 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att köpcentrum och liknande publika platser betraktas som allmän plats. Demokratin förutsätter debatt, opinionsbildning och ett offentligt samtal. Yttrandefriheten är en förutsättning för demokrati. Men möjligheterna att använda yttrandefriheten blir alltmer en fråga om ekonomiska resurser. Den som har pengar kan köpa reklamplatser, köpa tv-reklam, ge ut tidningar osv. och på så sätt ge spridning åt sina åsikter. För folkrörelserna har det offentliga rummet fått ersätta de ekonomiska resurserna. Genom direktkommunikation med medborgarna på gator och torg, utanför affärer och på andra allmänna platser delas flygblad ut, kaffe- och bokborden inbjuder till samtal och mindre tidningar säljs. Egentligen är det en fortsättning på gångna tiders eftersnack på kyrkbacken. En förutsättning för detta är att publika platser är allmänna och att man därmed har rätt att torgföra sina åsikter. Tyvärr går utvecklingen snabbt mot en privatisering av de allmänna platserna och därmed inskränks möjligheten för åsiktsutbyte och opinionsbildning. Framväxten av stora köpcentra med inomhustorg som är omgärdade av stora parkeringsplatser begränsar möjligheterna. Fastighetsbolaget eller köpmannaföreningen som äger marken har enväldig bestämmanderätt över vilka åsikter, föreningar eller rörelser som får sprida sitt budskap. tillåts ingen opinionsbildning alls. Trenden förstärks inne i städerna där affärsgatorna ersätts av inomhusgallerior som också hindrar opinionsbildning av olika slag. I en alltmer mediestyrd verklighetsbild är det personliga samtalet, mänsklig påverkan, alltmer nödvändig om mångfalden ska kunna bevaras i vår demokrati. Då krävs det att människor och organisationer fritt kan föra fram sina uppfattningar, informera och argumentera på de platser där människor finns i vardagen. Därför måste den typen av platser göras tillgänglig för yttrandefriheten. Möjligheten att kommunerna i planbestämmelserna kan föreskriva dessa rättigheter för inomhuscentra, på köpcentra etc. bör prövas.
mot · GX02Ju307 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unga rånare. Unga rånare måste stoppas . Den senaste tioårsperioden har andelen brottslingar som dömts till fängelsestraff ökat . Det är viktigt att lyfta upp detta samhällsproblem till ytan och få igång debatten om hur vi ska vända rånkurvan nedåt igen. Framför allt gäller det att stoppa unga rånare . Nästan hälften av alla butiksrån begås av personer och av dessa är majoriteten . anmäldes omkring 63 700 butiksstölder. Stölderna handlar ofta om låga belopp och de flesta butiksstölder räknas därför som snatteri. Stölderna är ett stort problem både för företagare inom handeln och för samhället i stort. erfarenhet visar även att riktade polisinsatser kan vara effektiva vad gäller att minska vissa typer av brott som begås av ungdomar. När det gäller personrån har till exempel polisen i genom intensifierade och riktade insatser mot ungdomsgrupper, som misstänks för brottslig verksamhet, lyckats minska denna typ av brottslighet. Insatser mot denna grupp rånare kan ses som särskilt angelägen eftersom ungdomar som debuterar med butiksrån tillhör en riskgrupp, där sannolikheten för fortsatt grav kriminalitet är hög. Det handlar således om att på ett tidigt stadium avbryta en kriminell karriär som, med tanke på brottets art, redan kommit en bit på vägen.
mot · GX02Ju308 · 2009-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om preskriptionstid. Preskriptionstiden för brott varierar beroende på vilken form av brott som har begåtts. Efter att preskriptionstiden har gått ut kan den skyldige inte längre åtalas för brottet. Brottet avskrivs och gärningsmannen slipper därmed undan sitt straff. Motiven för att utdöma straff är att de ska ha en avskräckande effekt och därmed avhålla medborgarna från att begå brott. Det är därför en felaktig signal till medborgarna när gärningsmän som håller sig undan slipper att avtjäna sitt straff. Därför bör det inte finnas någon preskriptionstid för de allra allvarligaste brotten.
mot · GX02Ju312 · 2009-09-30 00:00:00 — Etablerandet av polishögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra polisutbildningen till en treårig högskoleutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att etablera en polisutbildning på högskolenivå i . Det har länge stått klart att svensk polisutbildning behöver förnyas och reformeras. Med tanke på de ökade kraven i polisens arbete och den allt mer komplexa kriminaliteten så krävs en annan typ av utbildning än dagens. Samhället är i ständig förändring. IT-brott, ekonomiska brott, integrationsbrott, gräns- och nationsöverskridande brott, multikulturella brott, brott kopplade till rasism och kön är några exempel på föränderligheten. En ny och framtidsinriktad polisutbildning måste vara en högskoleutbildning. Med en sådan som bas stärks polisyrkets professionalitet. Den kan göra det enklare att locka nya grupper av människor till polisyrket. En utbildning på högskolenivå jämställer också polisutbildningen med förhållandena i många andra länder. Det vidgade internationella polissamarbetet talar för att även ska utbilda poliser på högskolan. Dessutom ger en polisutbildning på högskolenivå en grund för forskning och forskarutbildning inom polisområdet. I såväl som utredningar om den framtida polisutbildningen belyses dessa perspektiv. Behovet av en högskoleutbildning markeras i bägge utredningarna. De ger en god grund för regeringen att ändra sin tidigare skeptiska syn på att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning. Inom högskolan har man länge arbetat för etablerandet av en polisutbildning. Ett mycket ambitiöst arbete har lagts ned på att skapa en kandidatexamen på 120 poäng. Det skulle vara en verksamhetsförlagd utbildning i samarbete med regionens polismyndighet. IT-brottslighet, kön och våld, integration-mångfald-etik, ekonomiska brott och grov gängkriminalitet är några av de inriktningar som särskilt pekas ut. I finns dessutom redan erfarenhet av polisutbildning genom distansutbildningen av poliser i . Noterbart är också att en polisutbildning med enkelhet kan kopplas till de nätverk som socialarbetar- och lärarutbildningen utgör vid . Det finns således mycket goda förutsättningar att skapa en modern och framtidsinriktad polisutbildning. I den aktuella regionen, som en polisutbildningen skulle lokaliseras till, finns cirka 150000 invånare. Det handlar om kommunerna . Utbudet av fritidsaktiviteter är i denna region stort och boendekostnaderna ligger i genomsnitt lägre än vid de stora universitetsorterna. Starka skäl talar således för en lokalisering av en framtida polishögskola till .
mot · GX02Ju315 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta specialdomstolar för socialförsäkringsmål. tog länsrätterna över försäkringsrätternas ansvar. Överklagningar skulle då ske till kammarrätten. Försäkringsöverdomstolen var sista instans. Sedan Försäkringsöverdomstolen avskaffades så överklagas beslut fattade av hos länsrätt, kammarrätt och Regeringsrätten. Genom de senaste årens förändringsarbete inom så har också missnöjet med olika beslut blivit tydligare. Hårdare riktlinjer och bedömningar gör att den försäkrade allt oftare ifrågasätter rättssäkerheten i olika beslut. Detta är också en kritik som blivit tydligare i förhållande till länsrätterna. Kritiken handlar dels om kvaliteten i olika beslut, dels tidsåtgången. Samhällsutvecklingen går mycket snabbt. Nya regler och tillämpningar tillkommer ständigt när det gäller exempelvis sjukförsäkringen. De ekonomiska, tekniska och sociala frågorna har blivit alltmer komplexa och domstolarna får svårare att överblicka hela lagstiftningen och dess tillämpning. Till detta kommer att rättskipningen ska ske snabbt men också ha en precision och säkerhet som garanterar rättssäkerheten. Därför är kravet på att det finns en djupgående insikt och rutin när det gäller komplicerade ärenden inom exempelvis försäkringsområdet mycket viktigt. Förtroendet och respekten för domstolens förmåga att fatta rimliga och rättvisa beslut är självklart intimt kopplade till kompetens, fackkunskap och rutin. sig en domstol åt att i stor omfattning arbeta med en viss typ av mål ger det självfallet utslag i en större förmåga att snabbt och med stor säkerhet fatta beslut. Domstolsväsendet i , som i många stycken liknar det svenska med en uppdelning mellan allmänna domstolar, som hanterar brottmål och tvister mellan enskilda, och förvaltningsdomstolar, som behandlar myndighetsbeslut, har en försäkringsdomstol. Den hanterar ärenden som gäller individens rätt till arbetspension, folkpension, arbetslöshetsförmåner, lönegaranti, bostadsbidrag, studiestöd, handikappbidrag, vårdbidrag för barn, vårdbidrag för pensionstagare, förmåner som beviljas med stöd av sjukförsäkringslagen, rehabilitering, ersättning vid arbetsplatsolycksfall, yrkessjukdomar, brottsskador eller skador som orsakats i samband med militärtjänst. Motivet för att ha denna specialdomstol är att garantera rättssäkerhet och kompetens i samband med besluten. Mot bakgrund av de förändringar som ägt rum inom och den allt tydligare kritiken mot både beslut inom och efterkommande rättsliga prövningar finns det all anledning att återgå till ett system med specialdomstolar på socialförsäkringsrättens område även i . Ärendena är ofta komplicerade och kräver en stor precision och sakkunskap som bakgrund för besluten. Det måste hos allmänheten finnas ett starkt förtroende för en fungerande rättssäkerhet i domstolarnas beslutsprocesser och domar.
mot · GX02Ju318 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffskalorna bör ses över när det gäller cigarettsmuggling. Cigarettsmuggling som begrepp är inte då någon svensk medborgare har med sig en tobakslimpa för mycket utan då fordon tas in i landet med cigarettlaster som kan mätas i hundratals kilo eller rent av ton. En stark koppling kan misstänkas finnas till den organiserade kriminalitet som även ägnar sig åt narkotika, illegala vapen och människohandel. Med smugglingen byggs nämligen leveranskedjor upp som sedan kan användas i andra sammanhang. Det handlar om en stor utmaning. Endast ökade tullens beslag av cigaretter i med ungefär tio miljoner cigaretter, från två till tolv miljoner. Självfallet är detta också ett stort problem i . En anledning till den omfattande och troligtvis starkt ökande cigarettsmugglingen uppges vara att straffen inte står i proportion till de ekonomiska vinster som kan göras. Jämför med de pengar som kan tjänas i samband med narkotika eller illegala vapen uppfattas än så länge detta som ett inte lika allvarligt brott. Utöver de problem som skapas med att smugglingsrutter byggs upp som kan användas för andra ändamål går det heller inte alltid att kvalitetssäkra produkterna även om de säljs med påståenden om att vara äkta produkter av välkända märken. Illegal försäljning av miljontals cigaretter innebär också att statskassan går miste om inkomster i form av både tobaksskatt och moms. Det är rimligt att en översyn görs av straffen för cigarettsmuggling med riktning mot mer kännbara straff för dem som ägnar sig åt grovt illegalt införande.
mot · GX02Ju321 · 2009-09-23 00:00:00 — Minskad administrativ börda för restauranger tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskad administrativ börda för restauranger. De företagare som väljer att driva restaurang tillhör de företagare som får bära de absolut tyngsta administrativa bördorna. Restaurangbranschen är en näring med kontinuerliga myndighetskontakter i form av exempelvis livsmedelstillsyn, byggnadstillstånd samt alkoholtillsyn. Förutom alla de myndighetskontroller som utförs i syfte att tillförsäkra restaurang- eller krogbesökaren hög säkerhet vad gäller hälsa och miljö samt garantera att skatter betalas och alkoholservering sköts enligt reglerna behöver restaurangägaren även inneha ett danstillstånd om det är så att människor kommer att röra sig till musik. Saknas detta danstillstånd är det ägarens ansvar att om dans uppstår sänka musiken samt tillse att dansen upphör. I annat fall kan krögaren dömas till böter eller fängelse. Många av de regler som krögare måste följa har tillkommit för att skydda människors liv och hälsa. Att förhindra att dans uppstår på en krog kan dock inte tillhöra de bestämmelser vilka syftar till att skydda individers liv, hälsa och säkerhet. När serveringstillstånd ges till en krog ska kommunen, som är tillståndsgivare och tillsynsansvarig, pröva risken för ljud- och bullerstörningar. Kommunen kan till detta foga krav på reglering av ljudnivå som inte får överskridas och vid fall av överträdelse även belägga serveringsställe med vite. På så sätt finns fullt legitima medel för myndigheterna att begränsa störning i form av buller. En modern och effektiv tillsynsverksamhet bör i normalfallet ske genom dialog med berörda näringsidkare. Kravet på danstillstånd för restauranger torde därmed vid en väl fungerande tillsynsverksamhet inte utgöra någon avgörande del av myndigheternas uppdrag då informationsupphämtande kan ske på andra sätt. Kravet på danstillstånd utgör därmed endast ett onödigt och föråldrat administrativt hinder för en näring som plågas av en tung byråkratisk börda.
mot · GX02Ju322 · 2009-09-30 00:00:00 — Hantering av lånade vapen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enklare hantering av lånade vapen. skärptes lagarna för privatpersoner att låna vapen. Följden av detta är försvårande hantering för jägare och sportskyttar. För polismyndigheterna innebär vapenlagens ökade krav på tillstånd för vapenlån att fler administrativa uppgifter påläggs en redan hårt belastad myndighet. Skärpningen av vapenlagen vad gäller utlåning av vapen kom till för att stävja illegal hantering av vapen samt att förhindra att personer vilka riskerade förlora vapenlicens kunde krypa undan detta genom utlåning. Ännu är denna del av lagstiftningen inte utvärderad, men efter de uppgifter som finns är det lätt att konstatera att lagen inte skapat mycket annat än besvär för de tusentals jägare, sportskyttar och polismyndigheter som tvingas till en omfattande byråkrati.
mot · GX02Ju323 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klottrare borde dömas till klottersanering. Klotter och annan skadegörelse är ett kostsamt problem för samhället. I uppgår kostnaderna för klotter till . Det är pengar som annars hade kunnat användas till välfärdssatsningar eller skattesänkningar. Klotter kan vara av mycket skiftande kvalitet och sträcka sig från att någon skriver sitt namn eller liknande med en penna till att vara större konstverk utförda med sprejburkar. Anledningen till att klottra skiljer sig lika mycket åt som kvaliteten på det som kallas klotter. Många känner att det är ett sätt att uttrycka sig konstnärligt medan andra gör det för att de inte har något bättre för sig eller för att sätta sitt märke på en vägg. Men det är nästan uteslutande unga människor som klottrar. För att avskräcka unga människor från att klottra på annans egendom borde de bli en del av lösningen och få hjälpa till med att städa upp efter sig själva och sina gelikar. Det är därför rimligt att en person som döms för skadegörelse efter att ha klottrat får samhällstjänst i form av klottersanering. Det skulle dra ned samhällets kostnader för sanering som det på ett bra sätt avskräcker från fortsatt klottrande.
mot · GX02Ju326 · 2009-09-22 00:00:00 — Polisnärvaro på sjukhus för brottsoffer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om polisnärvaro på sjukhus för att underlätta för brottsoffer att göra en anmälan omgående. Myndigheter och organisationer har en viktig roll i det brottsofferstödjande arbetet. Tillgänglighet, tidigt kvalificerat stöd och ett professionellt bemötande kan vara avgörande för att brottsoffer ska våga anmäla och känna tillit till rättsväsendet. Det svåraste är ibland bara att få brottsoffer våga berätta vad de har varit med om. Brottsoffer som får stöd från omgivningen och från rättsväsendet kan i högre grad förväntas bidra till rättsprocessen genom att vittna. Dessutom är deras kunskap och erfarenheter av att vara utsatta för brott viktiga delar i arbetet med att planera brottsförebyggande åtgärder. Det viktigaste är dock att människor som utsatts för brott ska känna att samhället står på deras sida. Polisen har stödcentrum för unga brottsoffer i form av ett samarbete mellan polisen och . Verksamheten riktar sig till ungdomar upp till som har blivit utsatta för brott, till exempel personrån, misshandel, våldtäkt, olaga hot och ofredande. Åldersgränsen kan variera mellan olika kommuner, och en del tar emot ungdomar upp till . Jag vill se ett starkare stöd för brottsoffer genom polisiär närvaro på sjukhus. Stora akutsjukhus bör, i vart fall , ha som rutin att aktivt samarbeta med polisen. När en patient vars skador med största sannolikhet härrör från ett brott kommer till sjukhus är det viktigt att brottsoffret omgående ska få möjlighet att berätta sin historia och göra en anmälan.
mot · GX02Ju327 · 2009-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka gränsen för vilken mängd innehav av kat som ska betecknas som grovt narkotikabrott. är blad som tuggas. Saliven sväljs och växterna spottas ut. En påverkad person får ökad puls och kroppstemperatur, höjt blodtryck och förstorade pupiller. Personen blir rastlös och orolig, och användandet kan innebära leverskador, sömnsvårigheter, depressioner och impotens. Kvinnor som tuggar kat riskerar att föda utvecklingshämmade barn. Det är viktigt att starkt motverka detta. Tullbeslagen ökade kraftigt till , jämfört med året innan. har totalt kat beslagtagits i enligt beslagsstatistik. Det råder inget tvivel om att smugglingen fortsätter att öka. är färskvara och in i bananblad för att inte torka ut. Drogen flygs in från och till och , där kat klassas som lagliga grönsaker. Nederländska myndigheter tullar kat. Enligt ett pm från ska ett innehav av kat på över i rena mängdresonemang motsvara ett grovt narkotikabrott. brott är innehav under . Narkotikabrott regleras i 1 § narkotikastrafflagen. För brott av normalgraden är straffet upp till fängelse. Enligt 3 § samma lag är straffvärdet för grovt brott mellan två och fängelse. Att mängden kat som går under grovt narkotikabrott är så pass hög innebär att polisen har svaga befogenheter fram till den höga gränsen kan misstänkas. Rätten för polisen och tullen att använda tvångsmedel som husrannsakan, kroppsvisitering, hemlig teleavlyssning med mera är oftast beroende av vilket straff som brottet kan ge. De mest relevanta tvångsmedlen är: Kroppsvisitering och kroppsbesiktning enligt 28 kap. 1112 §§ (1942:740) är tillåtet vid utredning av alla brott som kan ge fängelse. Detsamma gäller enligt 28 kap. 1 § för husrannsakan hos den som är skäligen misstänkt för brottet. Fängelse kan ges för alla narkotikabrott, även för ringa sådana. Hemlig teleövervakning innebär att man samlar in information om samtalet men inte tar del av samtalet eller meddelandets innehåll. Teleövervakning är tillåtet vid utredning av alla narkotikabrott enligt 27 kap. 19 § 2 som hänvisar till 1 § narkotikastrafflagen. Hemlig teleavlyssning enligt 27 kap. 18 § får användas när det föreskrivna straffet är fängelse. Detsamma gäller hemlig kameraövervakning enligt 27 kap. 20 a §. Dessa är alltså tillåtna vid utredning av misstänkt grovt narkotikabrott. Enligt nuvarande riktlinjer är ett innehav av kat på över att betraktas som grovt narkotikabrott. Ifall mängden som krävs för vad som betecknas som grovt narkotikabrott skulle sänkas får polisen och tullen betydligt starkare befogenheter att på allvar stoppa smugglingen av kat.
mot · GX02Ju330 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekämpa barnpornografi. finns över fyra miljoner hemsidor med barnpornografi i världen, och antalet ökar för som går. har tillsammans med och arbetat hårt för att minska barnporren på nätet. De nordiska länderna har utvecklat en metod att helt blockera sajterna och lyckats väl. Så väl att nu satsar totalt , , för att fler länder ska delta i aktionen. Denna och liknande satsningar är mycket välkomna. I arbetar tillsammans med de stora Internetoperatörerna för att blockera webbplatser med barnpornografiskt innehåll. Men utmaningen blir större för som går. Därför bör det avsättas särskilda pengar för detta ändamål. Ett riktat stöd för bekämpningen av barnpornografi på Internet bör införas.