mot · GX02Fi262 · 2009-10-06 00:00:00 — Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knuten till individen, och de ROT-arbeten som omfattas kommer även att omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten, vara på utöver ROT-avdraget och ges med i avdrag per småhus eller antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vi menar att man bör ställa krav på F-skattesedel för att man ska kunna utföra ROT-arbete med skattereduktion. måste slippa illojal konkurrens. Vi menar att man bör gå småföretagen till mötes i kritiken mot regeringen och utforma systemet så att avdraget görs i efterhand. Därför vill vi ta bort den så kallade fakturamodell som innebär att framför allt småföretag som ofta har stora likviditetsproblem missgynnas konkurrensmässigt. Vi vill begränsa avdraget till fastigheter i . Vårt förslag till ROT-avdrag är dessutom tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Kombinerat med det nuvarande ROT-avdraget innebär det att vi inom oppositionen satsar för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad. Tabell 10.1 Finansiella effekter, jämfört med regeringens förslag, av utvidgat rödgrönt ROT-avdrag Miljoner kronor2 5002 5002 500 10.2.2Gemensamt rödgrönt förslag: Modernisera skolans lokaler Alla barn har rätt till en bra skolmiljö. skolor har stora behov av renoveringar. På grund av den ekonomiska krisen är arbetslösheten i byggbranschen hög. Det finns ett gyllene tillfälle att sätta igång och tidigarelägga renoveringsprojekt som skapar nya jobb, leder till bättre arbetsmiljö för lärare och elever i landets skolor och minskar energianvändningen i våra skolor. Det tidigare stöd som funnits för energieffektivisering i offentliga lokaler håller på att avvecklas av regeringen. Vi menar att det är fel väg att gå, särskilt när byggkonjunkturen nu viker kraftigt. Många skollokaler är stora energislukare. Genom renovering och upprustning skulle energianvändningen kunna minska kraftigt och därmed skulle också driftskostnaderna minska långsiktigt. Det offentliga har här en skyldighet att gå före och visa hur god ekonomisk hushållning och effektiv resursanvändning går hand i hand. , och Socialdemokraterna föreslår att det införs en skol-ROT för renovering av skolor . Avdraget ger skolorna maximalt av arbetskostnaderna tillbaka. För att få ta del av avdraget krävs att renoveringarna minskar energianvändningen med . Det motsvarar samma regelverk som omfattar totalrenoveringar av flerfamiljshus. Alla skolor ska kunna få del av stödet. Vi avsätter för stödet 20102012. Vi bedömer att stödet skulle räcka till totalrenovering av omkring 600 skolor eller motsvarande skollokalyta. Används det fullt ut kan det betyda 3 500 tidigarelagda årsjobb i byggindustrin. elever och lärare har rätt till en bättre arbetsmiljö, och det är i kristider det är som allra mest lämpligt att göra de investeringarna. Att låta så många människor gå arbetslösa när det finns så mycket som behöver göras det är ett oansvarigt slöseri med resurser. Tabell 10.2 Finansiella effekter av det rödgröna stödet till renovering av skolor , och Socialdemokraterna föreslår att det införs en skol-ROT för renovering och energieffektivisering av skolor . Förnybar energi, effektivisering och andra gröna lösningar är en av de snabbast växande sektorerna passerades en milstolpe då det i och byggdes mer kapacitet för förnybar energi än för olja, kol, gas och kärnkraft tillsammans. Kapaciteten för förnybar energi uppgår till över (GW), dubbelt så mycket som den globala kapaciteten för kärnkraft. Och den ökar dramatiskt bara tillkom över 60 GW, motsvarande ett 60-tal kärnreaktorer. Antalet arbetstillfällen som skapats av förnybar energiproduktion och energieffektivisering fortsätter också att öka. uppskattades att sektorn stod för 2,4 miljoner jobb, 2008 skapades över 600000 direkta och indirekta arbetstillfällen bara genom solcells- och vindkraftindustrin. Investeringar i grön energi ger också möjlighet att skapa nya jobb i . anser att regeringens ambitionsnivå inom området förnybar energi är alltför låg. Som ett resultat av regeringens politik kommer det bli svårare att minska de svenska utsläppen av växthusgaser i den takt de skulle kunna minska. Därmed bidrar mer än nödvändigt till den globala klimatförändringen. För det andra innebär den låga ambitionsnivån att hamnar i baksätet i utvecklingen. Vi har länge legat i framkant inom den gröna energisektorn och vi ligger fortfarande bra till, men det krävs mer för att behålla den platsen och skapa en grön framtidsbransch i . föreslår kraftfullt ökade energieffektiviseringsambitioner. Bland annat föreslår vi ett stöd om för konvertering från direktverkande elvärme . Vi föreslår också att PFE-programmet, som är ett frivilligt energieffektiviseringsprogram som gör det möjligt för svenska energiintensiva industriföretag att få en skatterabatt mot att man effektiviserar sin energianvändning, utökas till den icke-elintensiva processindustrin. För att samordna och öka insatserna för riktad offentlig teknikupphandling anslår vi 2011 och 2012 till . Solenergi i form av värme från solfångare och el från solceller är den form av energiframställning som har minst negativa miljökonsekvenser. Den teoretiska potentialen för solenergi är närmast oändlig. Hur snabbt potentialen kan realiseras, och till vilka kostnader, beror på hur tekniken utvecklas. Genom kraftfulla satsningar kan teknikutvecklingen påskyndas så att solfångare och solceller blir effektivare och billigare. ser värme och el från solen som avgörande tekniker för att lösa världens energiproblem och de klimatförändringar vi står inför. har en viktig uppgift när det gäller att hjälpa solenergiindustrin att ta steget till storskalig kommersialisering och bli konkurrenskraftig gentemot andra energislag. gör därför en satsning på nära en miljard för att skapa en stark svensk solenergimarknad som både kan utveckla ny solenergiteknik och få igång en svensk solenergiindustri. vill att biogas ska produceras och att minst en biogasmack ska finnas i varje kommun . För att få skjuts på biogasmarknaden anser vi att nationellt biogasprogram bör sjösättas. föreslår ett omställningsanslag om 2011 och 2012 för att få el- och värmeproducenter att gå över från fossila bränslen till förnybara. Anslaget ska kunna täcka av de omställningskostnader som uppstår. Några förslag från för att påskynda utbyggnaden av förnybar energi och energieffektivisering Sammanlagt en miljard satsas på solenergi . vill att biogas ska produceras och att minst en biogasmack ska finnas i varje kommun . Ett nationellt biogasprogram bör sjösättas. föreslår två nya energieffektiviserings-ROT-avdrag, ett för hushållen och ett för skollokaler. Fordonsindustrin är en industri som drabbats hårt av den ekonomiska nedgången. Både den tunga lastbilstillverkningen och bilindustrin har sett kraftigt vikande försäljningssiffror och tvingats till stora varsel. För att klara omställningen till ett hållbart samhälle är en modernisering i fordonsindustrin viktigt. Nya effektivare fordon och ny bränsleteknik liksom nya transportsystem måste utvecklas. I budgetförslag ryms förslag som syftar till omställning av fordonsindustrin både genom ekonomiska styrmedel och genom investeringar liksom genom forskning och utveckling. Några förslag för omställning i fordonsindustrin Ett nytt forskningsprogram för hållbara transporter. Fullt utbyggt omfattar satsningen 300 miljoner som riktas mot kollektivtrafikfordon. Medel avsätts i ett klimatinvesteringsprogram för utbyggnad av biogasproduktion och distribution. Större miljöstyrning av skattesystemet skapar incitament för omställning. En ny registreringsskatt införs vid köp av bränsleslukande bilar, en registreringsbonus införs för snåla fordon. Ett rödgrönt miljöfordonspaket presenteras. Tillsammans med Socialdemokraterna och har vi också presenterat ett gemensamt miljöfordonspaket. 10.4.1Gemensamt rödgrönt förslag: Miljöfordonspaket Svensk fordonsindustri är en central del i den svenska ekonomin. Vi vill stimulera fordonsindustrin till att påskynda omställningen till produktion av mer miljösmarta fordon. På så sätt blir svensk industri mer konkurrenskraftig . Vårt budskap är tydligt: Vi kommer att ställa allt hårdare krav på de fordon som säljs i . Kostnaden för att äga och använda fordon med höga utsläpp kommer att öka. Men vi är också tydliga med att vi är beredda att ta ansvar för att stimulera till en omställning av fordonsparken. Vi vill investera för att få bort gamla miljöfarliga och osäkra fordon och ersätta dem med nya och säkra miljöbilar och mer miljövänliga tyngre fordon. Miljöbilar och tyngre fordon med miljöprofil ska naturligtvis stimuleras, inte motarbetas. Vi lägger nu fram ett gemensamt förslag som skulle minska bilismens miljöpåverkan och bidra till att vi når våra klimatmål som svensk fordonsindustris konkurrenskraft förstärks. De oklarheter som råder kring definitionen av miljöbil hämmar försäljningen av miljösmarta bilar. gäller olika regler för olika lagstiftningar, och det finns även oklarheter mellan det lokala och nationella regelverket. Vi föreslår en enhetlig miljöbilsklassning. Vi vill att det ska finnas tre klasser som används vid alla regelverk som rör miljöbilar. Klassindelningen ska vara sådan att den successivt skärps i takt med att hela bilparken förändras i miljövänlig riktning. Miljöbilsdefinitionen ska inkludera hårda säkerhetskrav, i linje med kraven på statliga fordonsinköp (5 stjärnor i Euro-NCAP och antisladdsystem). Vi vill också verka för en enhetlig europeisk definition. Vi föreslår att ges i uppdrag att presentera förslag till en sammanhållen och skärpt miljöbilsdefinition . Regeringen har föreslagit ett antal förändringar av beskattningen av fordon, däribland en skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper. Vi menar att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt. Vår gemensamma uppfattning är att fordon med låga utsläpp ska gynnas och ägare till bilar med höga utsläpp ska betala mer, t.ex. genom en ökad koldioxidrelatering av förmånsbeskattningen och fordonsbeskattningen. Stöd till förnyelse av tunga fordon Vi ser ett behov av att stimulera en förnyelse av de tunga fordonen. Det måste finnas en bra testmarknad i för ny teknik. Därför vill vi införa ett tillfälligt stöd för företag och kommuner som är villiga att agera referenskunder. Därmed kan vi påskynda utbytet av bussar och lastbilar som drivs på förnybara bränslen, el, bränsleceller och hybrider. vill vi avsätta i en särskild stimulans. Det finns ett stort antal bilar i trafik som saknar katalysator och med bristande säkerhet. Vi vill därför investera i en allmän skrotningspremie . Ersättningen som utgår bör vara per bil. Systemet med skrotningspremie ska utformas så att tillverkarnas producentansvar inte begränsas. Vi avsätter till för att utforma och administrera ett system för att stimulera skrotning av bilar tillverkade . Vi vill och 2011 införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol, biogas eller el, inom en budgetram på . Premien bör vara för byte från bensin till etanol och för byte till biogas och el. Stödet till efterhandskonvertering ska inte göras permanent. Vi vill också se över fordonsbeskattningen så att konverterade fordon får en mer förmånlig beskattning. Stimulans för utbyggnad av infrastruktur för nya bränslen Vi vill påskynda utbyggnaden av förnybara bränslen genom ett investeringsprogram . Programmet ska stimulera en utbyggnad av exempelvis den svenska biogasproduktionen och distributionen för att möjliggöra tillgång på mackar med biogas runt om i landet. Finansieringen bör vara och ske inom ramen för Klimp. El-laddstationer bör också främjas. Det behövs ett systematiskt och målmedvetet arbete på bred front och för att nå miljömål. fördjupade utvärdering är det bråttom! med dess omfattande förslag till åtgärder för att nå de 16 miljömålen borde ha resulterat i en proposition från regeringen till . I stället valde regeringen att tillsätta en utredning. Som redan varnat för har detta lett till en förvirring och tempoförlust i miljömålsarbetet, inte enbart i , utan också hos centrala myndigheter, länsstyrelser och i kommuner, näringslivet och organisationer. Den allmänna tolkningen är att regeringen minskat ambitionsnivån i arbetet. Allt tyder också på att regeringens utredning kommer att föreslå försämringar i det nuvarande miljömålssystemet. Vi befarar att detta kommer att leda till ytterligare en period av förvirring, förlamning och sänkt ambitionsnivå i miljöarbetet. Regeringen minskar sina anslag på en rad områden som berör miljömålen, såsom skydd av skog och anslag för en giftfri miljö. anser att denna utveckling är mycket oroande. Resultatet kan bli förödande för vårt miljöarbete, vår trovärdighet internationellt och, inte minst, för vår miljö. Det är därför viktigt att tydligt markerar att vi inte ska dra ner på takten i vårt arbete för att nå miljömålen. föreslår ett omfattande åtgärdsprogram för att nå miljömålen. Våra åtgärder beskrivs utförligt i våra anslagsmotioner på utgiftsområden. Totalt satsar vi över sju miljarder under fördelat på flera utgiftsområden. 10.6Internationell klimat- och miljöpolitik Genom både UNFCCC och Kyotoprotokollet har och andra rika länder förbundit sig att finansiera utsläppsminskningar och anpassning till klimatförändring i Syd. I dessa överenskommelser anges uttryckligen att finansieringen ska ske utöver biståndsramen på av BNI, vilket också har klargjorts i dåvarande jordbruksutskott. Icke desto mindre föreslår regeringen i årets budgetmotion att av biståndet används till detta ändamål, det vill säga investeringar i utsläppsminskningar och anpassning i Syd. anser att detta innebär en urholkning av biståndet och enprocentsmålet. För oss är det en självklarhet att allt bistånd ska vara klimatsäkrat, men det är viktigt att dess främsta syfte är att bekämpa fattigdom. Att använda biståndspengar till finansiering av åtaganden inom UNFCCC och Kyotoprotokollet motverkar inte bara fattigdomsbekämpning i Syd, det strider även mot åtaganden i dessa internationella avtal som har undertecknat och regeringen säger sig respektera. pågår förhandlingar om en ny global överenskommelse för att minska människans klimatpåverkan och anpassa samhället till den klimatförändring som är ofrånkomlig. Det nya avtalet ska träda i kraft när Kyotoprotokollets första åtagandeperiod löper ut . I dessa förhandlingar utgör finansiering av utsläppsminskningar och anpassning till klimatförändring i Syd en viktig del och det är uppenbart att det finansiella behovet är mycket stort uppskattningar varierar . EU:s andel av en sådan finansiering anses behöva vara , alltså uppgå till åtminstone 30100 miljarder . En del bedömare anser att behovet är betydligt större av BNP. Detta belyser det orimliga i att använda biståndsanslag till klimatåtgärder i Syd. vill inrätta ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. Anslaget ska höjas gradvis . För anslår vi 2010, 2011 och 2012. De rika ländernas insatser för att minska utsläpp i utvecklingsländerna behöver förbättras radikalt. Den enda mekanism som finns under klimatkonventionen är Clean Development Mechanism (CDM). Detta är en mycket tveksam metod som är fylld av osäkerheter. CDM behöver revideras i grunden, och tills detta har skett bör den endast användas med måtta och då under förutsättning att de allra högsta kraven s.k. Gold Standard uppfylls samt att de minskningar av utsläppen som projekten anses bidra till inte räknas av mot det nationella målet. 11Mänskligare trygghetssystem och minskade klyftor vill göra omfattande reformer i trygghetssystemen. Målet är att fler ska omfattas och att risken att bli utförsäkrad ska minska. Vi vill att taket i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen ska vara samma och att båda systemen ska finansieras solidariskt över skattsedeln. Alla som riskerar arbetslöshet eller sjukdom ska känna att det finns robusta trygghetssystem som fångar upp dem som inte tillfälligtvis kan arbeta. Den borgerliga regeringen har bedrivit en målmedveten politik för att försämra socialförsäkringarna och göra dem mindre försäkringslika. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen har sänkts och möjligheterna att kvalificera sig till ersättning har försämrats som avgifterna har höjts och differentierats. Som ett resultat av regeringens politik har över 500000 personer lämnat arbetslöshetsförsäkringen och står nu försäkringslösa som arbetslösheten skenar. I sjukförsäkringen har en bortre gräns införts som gör att 22000 personer nu beräknas bli utförsäkrade samt att ytterligare sammanlagt 14000 beräknas utförsäkras . Ersättningsnivån har också sänkts i sjukförsäkringen. Som en effekt av regeringens politik ökar nu antalet personer med socialbidrag (se diagram 11.1 nedan). Socialbidragen belastar kommunernas budget, och som en direkt effekt av att staten släppt ansvaret, ökar kommunernas kostnader mitt i en ekonomisk kris som redan drabbat kommunerna hårt. menar att den vårdslöshet som regeringen visat och visar med människor är oacceptabel. Fungerande socialförsäkringar är en central del av ett modernt samhälle och vi är övertygade om att människor vill känna trygghet när de riskerar att förlora jobbet eller blir sjuka. vill införa ett system med så kallad arbetslivstrygghet. Förslaget innebär att sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen slås ihop till ett nytt trygghetssystem som är skattefinansierat och där ersättningsnivåerna stegvis närmas varandra. Syftet är att skapa större helhetssyn, effektivitet och individfokus i socialförsäkringssystemet. Vår modell bygger på en annan människosyn än regeringens. Människor ska kunna vända sig till ett och samma ställe oavsett om man är arbetslös, sjuk eller tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. Man ska få individanpassad hjälp, och nivån på ersättningen ska vara lika stor oavsett om huvudproblemet är att man är sjuk eller arbetslös. Som ett första steg på vägen mot arbetslivstrygghet föreslår vi i vårt budgetförslag ett antal större förändringar i dagens system som avhjälper en del av de akuta problem som regeringen orsakat. vill införa arbetslivstrygghet. Som ett steg på vägen föreslår vi höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen till de tre hundra första dagarna, att dagpenningen höjs med och att den bortre gränsen i sjukförsäkringen slopas. 11.1Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring avvisar regeringens politik, som endast går ut på att sätta press på, och försämra livsvillkoren för, sjuka och arbetslösa. Vi menar att det i ett modernt samhälle behövs väl fungerande socialförsäkringar som ger skydd vid tillfälligt inkomstbortfall. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring vid tillfällig arbetslöshet. man är arbetslös ska man få stöd och hjälp att hitta nytt arbete, utbilda sig vidare och förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. För att förbättra arbetslöshetsförsäkringen föreslår vi tre större reformer. 11.1.1Höjd ersättningsnivå under tillfällig arbetslöshet Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring. Efter 200 dagars arbetslöshet sänks ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen från av tidigare dagsförtjänst. Med tanke på den kärva arbetsmarknaden som betyder att det för många är svårt att snabbt skaffa ett nytt jobb menar vi att nertrappningen är allt för snabb. föreslår istället att arbetslöshet med a-kassa ska berättiga till en ersättning motsvarande av tidigare dagsförtjänst i . För personer med barn ska 80 procents ersättning utgå för att därefter trappas av till . Möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkringen genom studier, studerandevillkoret, har avskaffats av regeringen. Det betyder att övergången mellan högskoleutbildning och inträde på arbetsmarknaden försvåras. Det är olyckligt då studierna som regel syftar till att ta sig ut till rätt jobb. Slopandet av studerandevillkoret leder också till ökade kostnader för kommunerna då många studenter som avslutat studierna och som söker jobb, men ännu inte fått något, tvingas söka kommunalt försörjningsstöd då de inte har rätt till ersättning från a-kassan. Studenter saknar trygghet på arbetsmarknaden. Vi menar att det är rimligt att studier ska kunna kvalificera till a-kassa och föreslår att ett studerandevillkor införs i försäkringen. 11.1.3Höjt tak i försäkringen Arbetslöshetsförsäkringen är inte inflationsskyddad och räknas därför inte upp automatiskt. Regeringen har heller inte höjt nivån utan tvärt om sänkt den . Som ett resultat av detta slår allt fler personer igenom taket och får därmed i praktiken mycket lägre ersättning än . Vi föreslår att taket höjs med , men på grund av det kärva ekonomiska läget föreslås detta ske först . 11.2Sjukförsäkringen ska gälla alla som är sjuka Regeringens hantering av sjukförsäkringen är oansvarig och kortsiktig. Det är viktigt att minska ohälsan i samhället och att vara varsam med sjukförsäkringen så att endast de som är sjuka får ersättning. Vad regeringen emellertid gör är att införa bortre gränser för när ersättning kan ges. Detta menar vi är felaktigt. Sjukpenning ska kunna ges så länge personer är sjuka och vi föreslår därför att den bortre gränsen i sjukförsäkringen slopas och att ersättningen under hela ersättningsperioden ska vara . Sjukförsäkringen ska vara en försäkring som försäkrar även vid långvarig sjukdom. 11.2.1Satsa på livsinriktad rehabilitering När det gäller den stora grupp människor som kommer att utförsäkras till följd införda regeländringar har regeringen sent omsider fattat beslut om vad som ska hända med dem fortsättningsvis. Trots att personerna kanske själva inte bedömer sig vara friska och arbetsföra kommer de nu anses vara det och ska skriva in sig på Arbetsförmedlingen. Där ska de ingå i det så kallade lyftet, det vill säga särskilda insatser med introduktion, och därefter få tillgång till de arbetsmarknadsåtgärder som står till buds. Vi önskar att hanteringen hade gått annorlunda till, och ser risken att en del av dessa människor egentligen är i behov av annan slags rehabilitering än vad som ryms i Arbetsförmedlingens uppdrag. Av detta skäl vill vi avsätta 500 miljoner till så kallad livsinriktad rehabilitering. Syftet är att förstärka insatserna för att människor som varit sjuka ska komma tillbaka till arbetslivet. 11.3Ökade klyftor och otrygghet går hand i hand En viktig anledning till att regeringen drivit igenom försämringar av socialförsäkringarna är att de besparingar som uppnåtts har kunnat användas som finansiering av de stora skattesänkningar som genomförts. Jobbskatteavdraget, liksom den avskaffade förmögenhetsskatten och det minskade uttaget av statlig skatt, har i mycket stor utsträckning kunnat finansieras genom försämringar av socialförsäkringarna. Försämringar som gjort att många människor står utan trygghet i de ekonomiskt svåra tider vi går igenom. Fördelningseffekterna av de skattesänkningar som regeringen har gjort innebär att de med höga inkomster har fått stora skattesänkningar medan de som har små eller inga inkomster alls har fått väldigt lite. Av de skattesänkningar som har genomförts 2009 tillföll nästan hälften de två högsta inkomstklasserna.23 Fördelningseffekten av tidigare års skattesänkningar har varit likartad. De förändringar av skatter och socialförsäkringar som genomfördes innebar till och med en något lägre inkomst för de lägsta inkomstklasserna (se diagram 11.2 nedan). Källa: , pm, dnr 2007:1770.