ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Fi264 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatteutjämningen fullt ut bör finansieras av staten. För att garantera alla svenska invånares tillgång till en välfärd byggd på likvärdiga förutsättningar är existensen av ett skatteutjämningssystem motiverat. Ansvaret för en sådan ekonomisk utjämning bör dock staten stå för. utgörs skatteutjämningssystemet till av en omfördelning av statsbidragen. Staten bär således den absoluta merparten av utjämningssystemets kostnader. De resterande står dock ett tio tal kommuner ensamt för genom inkomstutjämningen. Effekterna av detta är påtagliga för berörda kommer. I flera fall handlar det om åtskilliga kronor i högre skatt eller motsvarande resursförstärkningar av välfärden som kommunerna ifråga därmed går miste om. Detta begränsar kraftigt det kommunala självbestämmandet och är därför ett demokratiskt problem. Demokratin fungerar bäst när beslut kring lokala förhållanden fattas nära medborgarna. Det kommunala självbestämmandet möjliggör även för människor i olika landsändar att om än i begränsad utsträckning låta sin näromgivning styras efter olika politiska principer betingat av utfallen i kommunalvalen. Dagens skatteutjämningssystem har sedan ett drygt decennium tillbaka kraftigt reducerat detta självbestämmande. Därför bör regeringen se över skatteutjämningssystemet.
mot · GX02Fi266 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inkassolagen. Inkassolagen (1974:182) reglerar hur inkassoverksamhet får bedrivas. Inkassoverksamhet är en viktig del i ett väl fungerande näringsliv, eftersom det är centralt att den som har en fordran också får betalt. måste inkassoverksamhet bedrivas på ett ansvarsfullt sätt. Inkassometoderna får inte vara otillbörliga gentemot den enskilde och inkassoåtgärder får inte vidtas i oseriösa syften, t.ex. för att kräva betalning för bluffakturor utfärdade inom ramen för fakturaskojeri. Inkassolagens 4 § anger att inkassoverksamhet ska bedrivas i enlighet med god inkassosed. En gäldenär ska inte vållas onödig skada eller olägenhet eller utsättas för otillbörlig påtryckning eller annan otillbörlig inkassoåtgärd. Trots dessa bestämmelser förekommer uppgifter om att gäldenärer upplever sig utsatta för otillbörliga påtryckningar. Anmälningarna till är visserligen inte så många, men det är inte osannolikt att det därutöver finns ett mörkertal. Det är dock svårt att värdera hur stort detta mörkertal i så fall är. I andra länder finns mer detaljerade regler om inkassoföretags arbetsmetoder. Ett bland många exempel är att den kanadensiska provinsen inkassolagstiftning reglerar bl.a. när inkassoföretag får framföra inkassokrav per telefon. Mer detaljerade regler har för- och nackdelar. I har vi en tradition att snarare arbeta med mer allmänt utformade föreskrifter som förtydligas i branschregler och rättspraxis. Det ger möjlighet till större flexibilitet vid ändrade förhållanden. Å andra sidan kan det i vissa fall vara befogat med en mer detaljerad reglering. Inkassolagens 8 § stadgar att om det föreligger sannolika skäl för att en fordran inte är lagligen grundad eller om fordringen annars framstår som obefogad, bör inkassoåtgärder inte vidtagas. Detta till trots förefaller det som om en del inkassoföretag är behjälpliga när fakturaskojare försöker driva in sina påstådda fordringar. Det torde tala för att en skärpning av lagens krav på inkassoföretagen skulle vara befogad. Det är mycket angeläget att motverka fakturaskojeri. Det förefaller exempelvis högst motiverat att byta ut ordet bör mot ska i den ovan refererade lagtexten. Man bör också överväga att skärpa kraven när inkassoföretag åtar sig nya kunder. Det är möjligtvis inte rimligt att kräva att varje fordran ska granskas i detalj innan inkassoåtgärder vidtas, men inkassoföretaget måste vidta de åtgärder som krävs för att förvissa sig om att kunden ägnar sig åt seriös affärsverksamhet. Exempelvis bör företag som finns på Svensk Handels svarta lista över fakturaskojare inte kunna antas som kunder av ett inkassoföretag. ändå anta en sådan kund, bör inkassoföretaget inte kunna åberopa att företaget inte kände till kundens bakgrund och affärsmetoder. Utifrån det ovan sagda är det tydligt att inkassolagen bör ses över i syfte att överväga möjligheterna att öka skyddet för gäldenärerna mot otillbörliga inkassometoder och att öka kraven på inkassobolagen att förvissa sig om att deras kunder inte ägnar sig åt fakturaskojeri eller därmed jämförlig verksamhet.
mot · GX02Fi267 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förslaget om att avskaffa möjligheten att sätta omsättningskrav i upphandlingar enligt . Offentlig upphandling bedrivs för att konkurrens mellan företag är till fördel för konsumenter och samhällsekonomi. De företag som säljer de efterfrågade varorna och tjänsterna till mest förmånligt ska vinna upphandlingen. För att till fullo tillvarata konkurrensen på de aktuella marknaderna är det viktigt att upphandlingar sker på ett sätt som gör det möjligt för alla typer av företag att lämna anbud. Det har kommit till vår kännedom (Byggindustrin 06/2009) att det finns upphandlare som ställer krav på leverantörers nettoomsättning. Skälet skulle vara att det känns tryggare för den upphandlande parten att arbeta med en större leverantör. Att godtyckligt sätta upp omsättningskrav som utestänger småföretagare och nykomlingar på marknaden påverkar menligt konkurrensen och företagandet i . De begränsningar som fastställs beträffande vem som kan bli leverantör bör tydligt vara motiverade och kopplade till varan eller tjänsten. Regeringen bör därför utreda förslaget om att avskaffa möjligheten att sätta omsättningskrav i upphandlingar enligt Lagen om offentlig upphandling ().
mot · GX02Fi269 · 2009-10-04 00:00:00 — Videokonferenser för minskat resande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur videokonferenser kan ersätta fysiska möten och därmed minska klimatpåverkan samt spara tid och pengar genom minskat resande. presenterades i IKT och klimat-utslipp som tagits fram på uppdrag av Fornyings- og administra-sjonsdepartementet (FAD). Rapporten visar att kan spara inte bara klimat utan också tid och pengar genom att i större utsträckning ersätta resor med videokonferenser. 2008 genomförde de norska statsanställda cirka 532 600 flygresor enkel väg och den sammanlagda transportsträckan var 521 , vilket motsvarar 13000 resor jorden runt. Av dessa flygresor utgjorde andelen utlandsresor , men av den samlade transportsträckan. klimatkompenseras de norska departementsanställdas internationella flygresor, vilket baserat på reseaktiviteten 2008 och ett kvotpris på per ton koldioxid motsvarar . På detta tillkommer naturligtvis kostnaden för flygbiljetterna. Rapporten visar att investeringar i och användande av videokonferensutrustning skulle betala sig , bara genom insparade resekostnader. I rapporten konstateras också att just ett minskat behov av resande är det mest effektiva sättet att minska utsläppen av klimatpåverkande gas såsom koldioxid. Om en av fem flygresor för norska statsanställda ersätts med videokonferenser kan det spara koldioxidutsläpp . För varje procent tjänsteresor i EU som ersätts med fjärrmöten skulle man enligt rapporten kunna reducera utsläppen med cirka en miljon ton koldioxid . En minskning skulle ge minskade utsläpp med . Rimligen borde ett liknande scenario gälla i . Att minska resandet är att föregå med gott exempel i den internationella klimatdebatten. Framför allt flygresor innebär stora mängder klimatpåverkande utsläpp. Genom att minska antalet resor skulle staten kunna minska koldioxidutsläppen, minska de direkta kostnaderna och dessutom spara tid, och såväl ge mer tid för andra arbetsuppgifter som möjligheter till fritid, att umgås med familj osv. En svensk utredning skulle kunna ge ett konkret underlag till statsförvaltning och myndigheter vad gäller besparingar och klimatpåverkan, vilket torde uppmuntra minskat flygande och ökad användning av videokonferenser. bör därför tillkännage som sin mening att en utredning bör tillsättas för att utreda hur videokonferenser kan minska resandet inom myndigheter och statsförvaltning, och hur negativ miljöpåverkan därmed kan minimeras.
mot · GX02Fi270 · 2009-10-01 00:00:00 — Införande av flytträtt för pensionsförsäkringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa flytträtt för pensionsförsäkringar. För pensionsförsäkringar som tagits och inbetalats efter 2006 har man rätt att flytta försäkringskapitlet till ett annat försäkringsbolag. För äldre försäkringar gäller inte flytträtt obligatoriskt, utan det är frivilligt för försäkringsbolagen att erbjuda möjlighet att flytta. Detta har inte skett utom i få fall och då ofta till så hög kostnad att en flytt i praktiken omöjliggjorts. Bundna pensioner begränsar konkurrens och därmed effektivitet i förvaltningen. Avgifterna för försäkringarna är ofta höga och konsumenten har mycket svårt att överblicka villkoren. Det är avgifter som tas ut och kan motsvara ett ansenligt kapital efter flera decenniers sparande. Enligt något exempel kan det röra sig om av kapitalet. Detta bidrar med all säkerhet till ineffektivitet i förvaltningen i försäkringsbolaget, men också hos underleverantörer i form av olika fonder dit de för höga avgifterna riskerar att sprida sig. Det finns förvisso problem med flytträtten. Det kan till exempel gälla tjänstepensioner, som utgör en mycket stor del av pensionskapitalet och som har inbetalats kollektivt. Det skulle emellertid medföra en stor fördel för de försäkrade att det reddes ut hur stor deras rätt är även vad gäller kollektivt inbetalda försäkringar. Det har varit ett problem med både statliga arbetsgivaravgifter och fackliga försäkringar som inbetalas som sociala avgifter att den enskilde varken känt till hur mycket som betalas eller vad som täcks. Regeringen bör se över hur full flytträtt för pensioner kan införas för att tillgodose ett viktigt konsumentintresse och för att tillförsäkra försäkringstagare en effektiv förvaltning och en sund konkurrens som ger rimliga avgifter.
mot · GX02Fi274 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fasta belopp vid offentliga direktupphandlingar. (lagen om offentlig upphandling) uppdrar till den upphandlande myndigheten att själv bestämma sina gränser när direktupphandling får tillämpas. Många kommuner och andra upphandlande myndigheter har beslutat om höjda gränsvärden eftersom det har en rad fördelar för både den upphandlande myndigheten och för leverantörerna såsom: Mindre arbetstid för att färdigställa förfrågningsunderlag. Mindre arbetstid för att färdigställa anbud. Lägre kostnader för att uppfylla formella kvalificerings- och utvärderingskrav. Kort tidsutdräkt mellan anbud och leverans ger bättre arbetsplanering för leverantörerna. Högre förväntad nettointäkt beroende på att den genomsnittliga sannolikheten att vinna en upphandling är betydligt högre vid direktupphandling. Utvecklade relationer mellan upphandlare och leverantör. Vid varje större revidering av har frågan väckts om att skriva in fasta värden när direktupphandling får tillämpas istället för att varje upphandlande myndighet själv ska fastställa sådana. är en revidering aktuell igen varför vi föreslår att det i fastställs fasta värden för direktupphandling i nivå med vad som gäller i exempelvis och , det vill säga . Även har tidigare uttryckt det lämpliga med en sådan beloppsgräns. Skälet till att vi förespråkar fler direktupphandlingar istället för de betydligt mer tids- och kostnadskrävande så kallade förenklade upphandlingarna är framförallt de låga upphandlingsomkostnaderna som direktupphandlingar medför. Det är inte rimligt att besparingarna i en konkurrensutsatt upphandling äts upp av administrationskostnader för upphandlingen. är det knappast möjligt att göra en förenklad upphandling med mindre än att kostnaderna för bara arbetet uppgår till . Ser vi på leverantörernas situation finns det stora fördelar även där. Det är betydligt dyrare att ta fram ett anbud i en förenklad upphandling än i en direktupphandling, och genom att det är kortare ledtider blir det också lättare för leverantörerna att planera för sina resurser.
mot · GX02Fi275 · 2009-10-02 00:00:00 — Möjlighet till belåning av industrifastighet på landsbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utjämna risktagandet i företagande oberoende av var i landet företaget är beläget och den därför skiftande kreditvärderingen. Vårt lands välstånd är beroende av att människor är företagsamma och arbetar. Företagsamma människor som skaffar sig själva och andra arbete i växande företag behövs över hela landet. För att kunna expandera företag behövs ett fungerande kreditväsende. Som det är agerar kreditinstituten olika gentemot sina kunder beroende på var i landet den verksamhet som är i behov av kredit är belägen. Om man bedriver sin verksamhet i en stad eller tätortsnära kan man ofta belåna av fastighetens värde/kostnad som säkerhet. Är man däremot belägen på landsbygd, ej i större stad eller tätortsnära, får man normalt begränsa sin belåning till på samma fastighets värde. Denna värdering är i sig själv riktig och utgår från värdet av en tom lokal utan verksamhet med respektive belägenhet. Bekymret för den som vill expandera sin verksamhet och är belägen på ett sådant ställe att fastigheten har ett lågt belåningsvärde, blir då att man i jämförelse med om man haft en mera tätortsnära lokalisering i högre grad måste pantsätta annan egendom för att komma i åtnjutande av en kredit med i övrigt rimliga villkor. Detta i sin tur leder till att ett företag med kreditbehov förlagt till landsbygd i högre grad än andra får riskera t ex sina familjers egendom och annan belåningsvärd egendom. Behovet av initiativrika människor som omsätter idéer i företagsamhet är lika stort över hela landet. Det finns därför skäl att verka för att risktagandet i företagandet minskar i syfte att fler företagsidéer förverkligas. En väg att gå i syfte att utjämna risktagandet i företagandet, oberoende av var företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen, vore att låta de ur kreditvärderingssynpunkt sämre lokaliserade företagen kunna använda en upparbetad och obeskattad vinst i företaget som del i sin investering. Incitamenten är fortfarande de rätta, vinst är en förutsättning för uthålligt företagande och investering, men man skulle därmed utjämna den belägenhetsnackdel ett landsbygdsföretag har i kredithänseende. Givet att man på detta sätt utjämnar belägenhetsnackdelar skall självklart kreditbedömningen i övrigt grundas på företagets överlevnadsförmåga. Men med dagens tillämpning missgynnas ett i övrigt friskt och utvecklingsbart företag beroende på skiftande fastighetsvärden, en parameter som ligger utanför företagarens påverkan med mindre än att hela verksamheten flyttar. Det finns därför som vi ser det skäl att se över lagstiftning och regelverk enligt ovanstående i syfte att utjämna risktagandet i företagande oberoende av var i landet företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen. Per Åsling (c)
mot · GX02Fi276 · 2009-10-01 00:00:00 — Offentlig upphandling och kollektivavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ratificering av konvention 94 och att det i lagen om offentlig upphandling uttryckligen ska framgå att leverantörer till stat, landsting och kommuner samt de underleverantörer som dessa använder sig av ska följa gällande svenska kollektivavtal. Den framgångsrika svenska modellen har utvecklats med såväl avtal som lagar . Hela vårt svenska välfärdssystem bygger på ett fritt och starkt näringsliv, arbetsmarknadsanpassning via branschvisa kollektivavtal och att medborgarna arbetar och betalar skatt. Lagar och avtal ska följas av alla. Den svenska modellen är väl värd att skyddas och problem med såväl lagtrots som olydnad måste beivras. Många människor flyttar för till arbete i andra länder med olika välfärdssystem. Handeln med både varor och tjänster mellan länder ökar. Fler och fler affärer sker via Internet, vilket medför svårigheter för våra svenska myndigheter att kontrollera att det som säljs följer träffade överenskommelser genom lag, avtal och svensk praxis. Denna del av globaliseringen ställer krav på att regelverket stärks för att möta samhällets behov av rättvisa och trygghet samt för att ge våra myndigheter redskap så att de verkligen kan utöva en effektiv kontroll inom sina respektive områden. Det är minst lika viktigt att se till att den kontroll som fackföreningsrörelsen utövar förstärks och anpassas för att förbättra den verklighet som redan råder. Alla som arbetar i ska ha rätt till lika villkor för lika arbete oavsett om arbetstagaren bor i vårt land permanent eller tillfälligt. Ingen arbetsgivare, oavsett vilket land denne kommer ifrån, ska tillåtas dumpa löner och anställningsvillkor genom att kringgå eller missbruka regelverket på den svenska arbetsmarknaden. Det handlar ytterst om våra möjligheter att finansiera den generella välfärden . ska självklart ha en stor öppenhet mot att företag från andra länder ges möjlighet att utföra tjänster och entreprenader i , men det ska vara lika självklart att det ska ske på samma villkor som gäller för svenska företag så att konkurrensen inte snedvrids. Det måste kunna ställas krav på justa villkor vid all offentlig upphandling och på att med kraft och på alla plan motverka den ekonomiska brottsligheten. Offentlig verksamhet måste vara ett gott föredöme för alla andra i samhället. Om offentlig sektor tillämpar strikta regler leder det till att fuskarnas marknad minskas. Vi är övertygade om att om den offentliga sektorn fokuserar på detta förhållningssätt leder det till att den privata sektorn tvingas följa efter om den vill upprätthålla allmänhetens förtroende. Det är hög tid att ratificerar konvention 94 som slår fast att offentliga myndigheters upphandling ska innehålla klausuler som garanterar arbete i den bransch och i det område där arbete utförs. En ratificering av konvention 94 kan, liksom krav på kollektivavtal vid upphandling, förbättra möjligheterna att motverka bland annat social dumpning.
mot · GX02Fi277 · 2009-10-05 00:00:00 — Bättre skydd för småföretag mot bedragare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring i kreditupplysningslagen så att företag ges möjlighet att kunna bemöta ett felaktigt krav som lämnats in till innan en uppgift får publiceras. Den kriminella verksamhet som går under benämningen bluffakturor omsätter enligt beräkningar från . De som bedriver dessa systematiserade bedrägerier skapar vanligen en fasad med företagsnamn eller publikationer som är förvillande lika etablerade och seriösa företag. Dessa registrerade företagen har normalt en kort livslängd, de namn som står registrerade som ansvariga för verksamheten utgörs av s.k. målvakter, personer som inte har någon egentlig koppling till den kriminella verksamheten utan bara lånat ut sitt namn mot en låg ersättning. Tyvärr missbrukar dessa kriminella verksamheter även det legala systemet som ett stöd för den brottsliga verksamheten. Exempelvis skickar man en faktura till ett seriöst företag, fakturan kan vara en begäran om ersättning för något som aldrig levererats eller överhuvudtaget aldrig beställts. När företaget som drabbats inte vill betala så hotar man med indrivning och gör det. Små företag drabbas oproportionerligt mycket hårdare än stora företag: dels är beloppen av större betydelse för ett litet företag, dels har man svårare att hävda sin rätt eftersom man i regel inte har tillgång till juridiskt stöd i samma omfattning som ett stort företag. När det lilla företaget inte vill betala så hotar bedragarna med indrivning, betalar man inte så utnyttjar det kriminella företaget kronofogden. Även om det drabbade företaget kan hävda sin rätt efter att ansökan lämnats in till kronofogden skadas offren i och med att kreditupplysningsföretagen publicerar uppgifterna som inkommit till kronofogden. För ett litet företag kan det vara förödande att utan anledning hamna på en lista över dåliga betalare, det kan skada företagets möjligheter till krediter men kan även skada andra affärsrelationer. Detta känner bedragarna till och nyttjar i utpressningssyfte. Många drabbade väljer i det läget att betala bedragaren. En fysisk person har ett skydd i kreditupplysningslagen för att undvika att de onödigtvis publiceras. Det finns anledning att ändra kreditupplysningslagen och annan relevant lagstiftning på så sätt att även små företag kan skyddas mot denna typ av kriminella attacker. Företagen borde ges möjlighet att kunna bemöta ett oriktigt krav innan det publiceras.
mot · GX02Fi283 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas skyldighet att se över hur transportbehovet för service kan minska. Många kommuner erbjuder numera sina medborgare stor valfrihet som ett huvudalternativ för utvecklingen av verksamheten och som svar på brukarnas individuella behov. Familjer uppmanas att välja mellan skolor. Gamla och sjuka uppmanas att välja mellan olika utförare av hemtjänst och gå till den vårdcentral de tycker är bäst. Dessutom ska företag välja postföretag för distribution till hushållen, vilket får till effekt att flera postopertörer delar post till samma hushåll. Externa handelscentra etableras i allt större antal utanför städerna. När barn går i skola i ett annat område än där de bor blir avståndet längre. De måste därför ofta skjutsas, i alltför många fall av föräldrarna i bil. När olika hemtjänstföretag ska hjälpa medborgare i samma fastighet måste fler ta sig till samma adress. När externa handelscentra lockar till sig bilburna konsumenter, urholkas underlaget för dagligvaruhandeln i bostadsområdena, vilket får till följd att alla måste resa. Allt fler reser mer för att kunna välja eller välja bort service. Effektiviteten i resandet urholkas och transporterna blir fler. Ökade transporter ger effekter på vår gemensamma miljö. Det ger även ökade utsläpp och en snabbare omvandling av vårt klimat. Den aspekten av valfrihetsreformerna beskrivs inte i de broschyrer medborgarna får när de ska välja. Kommunerna borde få ett ansvar för att se över hur transportbehovet för service kan minska. Transportbehov behöver också räknas in i de kriterier som gäller vid upphandling, outsourcing och försäljning av verksamhet riktad mot kommunens invånare.