mot · GX02Kr294 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta pröva om flyttningen av stad motiverar en plats på och om att man därmed ska kunna verka för att stöd från Europeiska unionen betalas ut. I finns fjorton världsarv upptagna på lista: kungligt residens med bevarad unikt bevarad 1700-slottsteater (1991). och stad 770970-talet (1993). i intakt järnbruk (1993). Hällristningsområdet i obruten bosättning under (1994). av i (1994). med intakt ringmur och bevarat gatunät (1995). kyrkstad med sin bebyggelse (1996). Laponia orörd natur i samiskt kulturlandskap (1996). Örlogsstaden mest kompletta örlogsstad (1998). Södra odlingslandskap (2000). med en av de största landhöjningarna i världen (2000). landskap med århundraden av kopparutvinning (2001). i unik långvågssändare för transatlantiska förbindelser i en tidigt trådlös värld (2004). 14. meridianbåge astronomen (18161855) 265 mätpunkter från Hammerfest till genom tio länder som genom att mäta breddgradernas längd jämfört med ekvatorn hjälpte till att bestämma jordklotets form; fyra av de på svenskt territorium sju ingående mätpunkterna, Tynnyrilaki i , Jupukka i , Pullinki i och Perävaara i ingår i världsarvet (2005). Men bör ge regeringen till känna att den bör ansöka om att få flyttningen av stad prövad och helst uppförd på som det femtonde från vårt land. Nybyggnad av städer är inte ovanlig. Att flytta en stad på grund av att den riskerar sjunka ner i jorden är däremot så ovanlig att inget annat exempel existerar. Visserligen har ungefär 120 små byar i flyttats till följd av att kolbrytning omöjliggjort att byarna ovan jord blir kvar. Det är de enda kända exemplen på att hela områden, bebodda av människor, tenderat att försvinna på grund av att jorden under gröps ur av mänsklig kraft och hand. Flyttningen av 19641968 i är av annan karaktär men mer kända. Hela tempelområdet monterades ner genom att huggas ur sina klippor och flyttades upp och från floden för att bevara templen för eftervärlden från de stigande vattenmassorna i och med byggandet av . skall under kanske betydande delar av , världens till ytan största stad, flyttas. Det är i grunden andra etappen i stadens mer än 100-åriga existens. Flyttningen är nödvändig för stadens och samhällets överlevnad eftersom den utgör förutsättningen för mineral- och gruvföretaget möjlighet att leva vidare som gruvföretag. Vid 2008/framhöll kulturutskottet (2008/09:KrU3) att vad gäller begäran om att föra upp flyttningen på vill utskottet erinra om att en stor del av världsarven är belägna i och att västvärldens länder vid generalförsamlingens möte beslutat att inta en mer restriktiv hållning mot nya världsarv i denna del av världen. Det är en korrekt återgivning av Unescobeslutet men tolkningen som ligger nära till hands att göra av rekommendationen kan knappast bli att det endast är det geografiska läget som avgör om en unik företeelse skall bli världsarv, möjligen att än högre krav kan komma att ställas. Om möjligheten att låta pröva vad som skall föras upp som världsarv finns inget beslut om. Tolkningen att man av hänsyn till eventuellt avslag inte alls bör låta pröva en sak, är en helt orimlig hållning. Tvärtom visar inte minst besluten vid generalförsamling inom , där flera tidigare beslutade världsarv ifrågasattes och ställdes under observation för framtida bibehållande av världsarvsstatusen, att det inte är geografisk belägenhet som är avgörande utan graden av unicitet. Mot den bakgrunden förefaller senaste passiva hållning i fråga om att ens låta pröva världsarvsidén stads flyttning gränsa till uppgivenhet . Vilka hus skall bevaras? Vilka skall flyttas? Vilka skall rivas? Hur skall de hus som bevaras placeras för att den atmosfär och känsla som präglat den ursprungliga platsen blir kvar? presenterades den slutrapport från som regeringen gav i uppdrag att utarbeta i syfte att utröna hur regeringen via olika myndigheter i samverkan med olika icke-offentliga organisationer skall kunna bistå i detta arbete, hur kulturmiljöer, såsom kulturhistoriska byggnader och områden i , skall kunna flyttas och bevaras. Ostridigt är att minerallagen, från näringspolitiska utgångspunkter helt naturligt, dominerat över hänsynen till de kulturella miljöer som kommit att hotas av framtida gruvbrytning. Det är bra att regeringen genom sitt uppdrag 2007 till såg till att komplettera minerallagens bestämmelser med hänsyn till kulturella och stadsbyggnadmässiga intressen, rent immateriella värden i en miljö som försvinner ej att förglömma. Att situationen blir allt mer dramatisk framgår av från , där sammanfattningen sålunda lyder: har följt utvecklingen i Malmfälten . Både i och i blir situationerna alltmer dramatiska i och med att riskzonerna breder ut sig. Livsmiljöerna och kulturarvet är under starkt förändringstryck. Att ta tillvara det unika kulturarvet som en resurs, både materiella och immateriella värden, kan gynna lokalsamhällenas framtida attraktivitet och den regionala utvecklingen . Det är också intressant ur ett nationellt och internationellt perspektiv att värna Malmfältens kulturarv. har uppmärksammat problem och möjligheter och föreslår nu åtgärder utifrån två teman. Åtgärder för en aktiv kulturarvsplanering: Att arbetet med långsiktiga strategier för att värna och utveckla kulturmiljöerna fortsätter och utgör integrerade aspekter i samhällsplaneringen. Att förändringsvisionerna kommuniceras på ett lättförståeligt och attraktivt sätt, till exempel genom verktyg som 3D-modelleringar som både kan innehålla historiska fakta, nuläge och framtidsvisioner. Att samverkan med människorna som bor och verkar i samhällena utvecklas kring förändringsprocesserna. Olika grupper bör komma till tals. De immateriella aspekterna på kulturmiljön, kulturarv i form av berättelser om det som varit, kan då tas tillvara. Att forskning fortsätter att bedrivas i Malmfälten om kulturarv och samhällsförändringar med internationell koppling till andra liknande förändringssituationer i världen. Åtgärder kring flytt och rivning av bebyggelse: Att en utredning omgående görs kring flytt och återanvändning av den hotade bebyggelsen totalt sett i Malmfälten. Att och kommuners handlingsplaner för hotad bebyggelse utvecklas och genomförs. Att fortsätter att, i dialog med kommunerna, fördjupa värdebeskrivningarna för områden av riksintresse för kulturmiljö i relation till förändringssituationerna. kan vid behov stödja i arbetet. Att det görs nödvändig kulturhistorisk värdering, konsekvensanalys och dokumentation av berörda platser och bebyggelsemiljöer. Att tillämpningen av regelverket kring kulturvärdena följs upp och utvärderas. Vilka åtgärder regeringen ämnar vidta i anledning av rapporten har ännu inte lämnats besked om. Vad som lätt kan konstateras är att redan arbetar stad med en bevarandeplan som grund för en helt ny stadsplan. Varje kulturhistoriskt intressant byggnad har dokumenteras. Varenda byggnad som påverkas av stadsomvandlingen har fotograferats i detalj. Ställer man sin på det höga utsiktsberget i nordvästra ser man redan hur berget börjat rasa in, en lastväg har lagts om, järnvägen dras på helt annat ställe än tidigare, ett arbete som skall vara klart . Och beslut om prisbelönade , byggt 19591963 efter ritningar av arkitekten och som 1964 tilldelades måste träffas inom överskådlig: Flyttas i bitar, flyttas bara delvis, rivas eller byggas nytt? Att något måste göras åskådliggörs lättats av att man nu är nere på under jord men att malmkroppen beräknas vara . Det ekonomiska värdet är ofattbart stort. Oturligt vetter hängväggen i gruvan mot staden och det är därför delar av måste flyttas. Hur snabbt det går och hur mycket av staden som drabbas är mycket svårt att beräkna. Vissa kostnader är överblickbara: Ombyggnad av järnväg: 2,53,. Ny sträckning av väg E10: . Ny sträckning av väg 870: . Spillvattenledning (Avloppsledning): . Flyttning av : . Flyttning av : . Sprickorna i marken närmar sig i östlig riktning in mot staden och kommer stegvis att påverka centrala delar och infrastruktur på en rad sätt: bygger nya transformatorstationer (ställverk) och drar nya elledningar. Arbetet påbörjades och beräknas vara klart . I vanliga fall tar det att utföra det jobb som beräknas ta tre till . Vatten- och avloppsledningar. Tekniska verken i har 2008 satt igång bygget av en ny spillvattenledning (avloppsledning). Det kostar och bekostas av . En ny järnväg har börjat byggas. Därav följer att bygget av den nya omformarstationen vid Råtsidalen som ska försörja järnvägen med elektricitet måste vara i funktion när järnvägen är färdig. Väg E10 och väg 870: Väg E10 beräknas vara direkt påverkad kring 2012. räknar med att väg E10 och väg 870 kan vara kvar i befintligt läge fram med hjälp av ökat vägunderhåll . Bolagshotellet och kommer att påverkas kring 2012. Det är också då som de första bostäderna på Bolagsområdet kommer att beröras. Kring 2023 påverkas ytterligare bostadsområden, Bolagsskolan, , med mera. Något senare (2033) påverkas bland annat Lombia idrottsplats, och ytterligare bostäder. som bör flyttas. Ala Lombolo beräknas hamna i deformationszonen kring . Då sjön är mycket förorenad med kvicksilver och ammunition pågår ett projekt där man undersöker hur detta kan åtgärdas. Kostnaden för hela denna omfattande flyttning skall, enligt minerallagen, bäras av operatören, alltså . Järnmalmskunderna skall alltså betala. stad har naturligtvis också sitt ansvar vetskapen om att endast 23000 invånare bor i hela kommunen, mot toppårens 31 000, ger dock vid handen att fler berörs. Flyttningen är så exceptionell och ovanlig att den förtjänar dokumentation och ekonomiskt stöd från många håll. Jag föreslår att tillkännager ovanstående bakgrund och förslag för regeringen.