mot · GX02Fi278 · 2009-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslår en kraftig förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomi. Det sker framför allt i form av tillfälliga och permanenta generella statsbidrag. Vi menar att utgångspunkten behöver vara att uppsägningar i välfärdssektorn förvärrar krisen. Utöver det lägger vi ett förslag på ett investeringsstöd till kommunsektorn, för att bidra till en vändning av den djupa krisen i byggbranschen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Det pågår en rad uppsägningsprocesser i kommuner och landsting. Regeringens tillfälliga statsbidrag kan förhoppningsvis betyda att många av dem avbryts, men för många kommuner kom beskedet . Vi menar att det är viktigt att kommuner och landsting får besked om betydande tillskott även 2011 så att de får ordentliga planeringsförutsättningar. Vi föreslår därför generella stöd på för , varav är en permanent höjning av statsbidragen och tillfälliga tillskott. Det möjliggör omkring 20000 nyanställningar i kommunerna. Det skulle vara en mycket konkret insats för att motverka krisen: många av dem som redan fått gå skulle kunna återanställas, och många av dem som just utbildat sig färdigt i ett välfärdsyrke skulle kunna hitta ett första jobb. Det skulle i sin tur förstärka deras köpkraft och därmed den totala efterfrågan i ekonomin. inställning är att vi behöver betydligt fler som arbetar i välfärden, inte färre. Vi vill genomföra en bred utbyggnad av utbildningsväsendet för att kunna fortsätta en sådan förstärkning av den offentliga sektorn långsiktigt. Vi menar att den politiska ambitionsnivån måste stämma överens med de behov och de förväntningar människor har. Kvalitetshöjningar av välfärdstjänsterna inom förskola, skolbarnsomsorg, skola och äldreomsorg har efterfrågats länge i och har ett långt starkare stöd än skattesänkningar. I budgetmotion utvecklar vi de här resonemangen och redogör för hur satsningen kan finansieras . Vi menar bl.a. att det skapar stora problem att regeringens tillfälliga statsbidrag tar slut abrupt efter 2010. Risken är uppenbar att kommuner och landsting tvingas att återuppta varselprocesserna om de inte snart får klara besked om vilka ekonomiska villkor som gäller. I den rådande lågkonjunkturen krävs det insatser utöver det vanliga för att kommunsektorn inte ska bidra till att förvärra lågkonjunkturen. Det finns en risk att investeringar inte blir av eller skjuts , när de tvärtom skulle behöva tidigareläggas för att hålla igång ekonomin och skapa arbetstillfällen. uppgick kommunernas och landstingens totala investeringsutgifter till . Förutom investeringar i byggnader, t.ex. skolor och sjukhus, investerar kommuner och landsting även i infrastrukturen för el, vatten, fjärrvärme, vägar och bostäder. föreslår att ett konjunkturellt investeringsstöd införs . Stödet skulle omfatta som medfinansiering till kommunsektorn. Som mest bör stödet kunna uppgå till av investeringskostnaden och det bör omfatta investeringar som tidigareläggs eller annars riskerar att bli uppskjutna. Vi menar att investeringsstödet särskilt ska gynna dels ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, dels miljö- och energieffektiviseringar. Det skulle underlätta för kommunsektorn att nå målet om enkelt avhjälpta hinder 2010, dvs. Det är svårt att veta hur mycket stödet skulle påverka investeringarna, men bygginvesteringar för skulle skapa i storleksordningen 9000 arbetstillfällen. I det här fallet handlar det dessutom om att undvika en risk för att kommunerna skjuter på sina investeringar när de ser skatteinkomsterna sjunka. Det skulle betyda att kommunerna förvärrar krisen genom ett procykliskt agerande. För att hindra det behövs ett tydligt incitament att snarare tidigarelägga byggprojekt och det är därför vi föreslår det här tillfälliga investeringsstödet. Av de vi föreslår totalt används inom ramen för en motsvarighet till ROT-avdraget för offentlig sektor, som inte redovisas här. Den satsningen är en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Förutom att avsätts , finns lika mycket budgeterat för också 2011 och 2012. 5.1Full sjukvård för asylsökande och papperslösa Den medicinska etikens mest grundläggande princip är alla människors rätt till vård efter behov. Ekonomisk, social eller juridisk ställning, politisk eller religiös tillhörighet, etnisk bakgrund, kön och liknande faktorer får inte påverka den medicinska professionens handlande. För att svara upp mot detta och till internationella konventioner om mänskliga rättigheter, vill genomföra en reform som ger asylsökande och papperslösa rätt till full sjukvård inom ramen för befintligt hälso- och sjukvårdssystem. För att reglera kommunsektorns ökade kostnader för denna reform höjer vi anslag 1:1 med 2010. 5.2Ökade medel till kommunerna för gömda barns skolgång Sedan budgetpropositionen tillförs kommunerna inom ramen för det generella statsbidraget för att tillgodose behovet av att ordna skolgång för barn till papperslösa och till asylsökande som lever gömda. Detta gjordes i väntan på att en laglig reglering av gömda barns rätt till skolgång, från förskola till gymnasiet inklusive särskola, skyndsamt skulle färdigberedas inom . Regeringen föreslår i budgetpropositionen, trots att någon reglering ännu inte kommit till stånd, att dessa medel slopas . För att kommunerna ska ha möjlighet att tillgodose det behov som är stort, och som kommer att vara det även med en lagstiftad reglering, bör dessa medel finnas kvar. Därför ökar vi anslag 1:1 med 2011 och 2012. 5.3Lärcentra övergår till statlig finansiering Vi vill att staten övertar finansieringen av lärcentra och flyttar därför från anslag 1:1 till utgiftsområde16. 5.4Avvisade förslag från regeringen Vi avvisar regeringens förslag om nationella prov i årskurs 3 och 5 och om att införa en barnomsorgspeng. Därför tar vi också bort de ökade medel kommunsektorn tilldelas i budgetpropositionen för att genomföra de förändringarna: totalt . Flera av de förslag vi lägger i budgetmotionen påverkar kommunernas skatteinkomster. Vi reglerar de effekterna gentemot kommunsektorn. Därmed ser vi till att kommunerna vare sig förlorar eller vinner direkt ekonomiskt på de förändringar vi gör i t.ex. arbetsgivaravgifterna eller transfereringssystemen: Högre arbetsgivaravgift för ungdomar Höjt tak i föräldrapenningen Föräldraförsäkring på av SGI Slopad reducering av SGI Höjt tak i sjukförsäkringen Höjd sjuk- och aktivitetsersättning Ingen deltidsbegränsning av arbetslöshetsförsäkringen Höjd ersättningsgrad och höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsersättningen Höjt grundbelopp i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet I några fall har vi valt att inte dela upp effekten av våra förslag efter hur de påverkar staten respektive kommunerna, för att få en bättre transparens. Det gäller framför allt vår inkomstskattereform, där vi istället redovisat nettoeffekten för offentlig sektor på inkomstsidan.