mot · GX02U340 · 2009-10-06 00:00:00 — I många stycken medför dock regeringens politik en oroande perspektivförskjutning där solidaritet och det lokala ägarskapet som förutsättning för förändring är starkt nedtonat till förmån för ökat fokus på det svenska egenintresset och en övertro på marknadslösningar. Fattigdomsbekämpningen ska stå i centrum för svenskt utvecklingssamarbete. Enligt går av världens biståndsmedel till fattigdomsbekämpning, hunger och sjukdomar i fattiga länder. Detta är inte acceptabelt. Vi vill få till stånd en mer koncentrerad satsning på fattigdomsbekämpning. Det görs redan många angelägna åtgärder med våra biståndsmedel, men ett fokus på fattigdomsbekämpning är centralt för att vi ska kunna gå vidare mot rättvisare värld. Den ökade koncentrationen på fattigdomsbekämpning i det bilaterala utvecklingssamarbetet måste också kompletteras med att styra det multilaterala biståndet till de internationella organisationer som mest effektivt bidrar till detta mål. Av världens samlade bistånd går bara en liten del till självhjälp och mikrolån. Människor har idéer och drivkraft till att förändra och förbättra sin situation, men alltför ofta saknas de små ekonomiska resurserna för den inledande investeringen. Något av det bästa vi kan göra är att förse människor med redskap så att de själva kan förbättra sin situation. Vår biståndspolitik tar sin utgångspunkt i människors egen initiativförmåga och kraft att skapa möjligheter att komma ur fattigdomen. Vi vill mer aktivt stödja entreprenörskap i utvecklingsländer. Det handlar också om att stärka fattiga människors, inte minst kvinnors, möjligheter att äga och driva företag och stärka deras rättigheter. Mikrolån fungerar oftast bäst när det är kvinnor som är låntagare. Den lön som kommer ur företagsamheten kommer också deras familjer till nytta. Vårt mål är att förändra och stärka kvinnors ställning. Vi vill också få fler barn, särskilt flickor, till skolan, och att få dem att gå hela skolgången, som ett led att minska fattigdomen och orättvisorna. Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste frågor och en viktig beståndsdel för hållbar utveckling. Vi vill inrätta en mekanism för miljöteknik- samt kunskapsöverföring till utvecklingsländerna. Därtill ska svenskt utvecklingssamarbete vara klimatsäkrat. Andra åtgärder som kan bidra till att skärpa miljö- och klimatprofilen i biståndet handlar t.ex. om att satsa på de delar av verksamhet som kan leda till ökade investeringar i miljö- och klimatförbättrande företag i utvecklingsländerna, styra mikrolån/krediter mot miljöteknik och införa miljöbokslut för biståndet. Vi vill vidare satsa på forskning och utbildning i om hur utvecklingsländerna kan finna vägar till utveckling utan att behöva genomgå de utvecklade ländernas misstag. Vi vill stärka det globala samarbetet inom detta område. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN och satsa på arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel, IPCC. 2.5Konflikthantering, medling och fredsarbete Konflikter och krig för med sig katastrofala följder både för enskilda människor och som ett hinder för utveckling och kamp mot fattigdom. Fred och säkerhet är en förutsättning för utveckling som utvecklingssamarbetet bidrar till att stärka säkerheten. Den rådande finanskrisen riskerar också att ge upphov till ökad social oro och hårdnande villkor kan leda till konflikter, särskilt i utsatta länder med svaga samhällsstrukturer. har genom sin utrikes- och utvecklingspolitik över tiden byggt upp en stor trovärdighet. över åren har roll efterfrågats i olika sammanhang men vi har vare sig haft resurser, organisation eller kunskap att ta oss an flera av de uppgifter vi ombetts att bistå i. Vi socialdemokrater vill stärka arbetet för fred och säkerhet och göra en särskild satsning på medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete. ska vara en stark röst i världen för fred och vara en viktig aktör i fredsarbete och konflikthantering. Därför vill vi bygga upp ytterligare kapacitet inom detta område, både på UD och genom att stärka arbetet på exempelvis med utbildning av personal för olika konflikthanteringsinsatser. Vi förespråkar en ambitiös utvecklingspolitik, vilket är viktigt inte minst i då klimat- och livsmedelskriser och ekonomiska kriser drabbar de redan utsatta hårdast. Socialdemokraterna beklagar den snedvridna bild av svenskt utvecklingssamarbete som ibland målas upp där kvantitet sägs stå i motsatsförhållande till kvalitet och där strategisk styrning och resultatorienterat tänkande är något nytt sedan regeringsskiftet. Den borgerliga regeringen tog över en internationellt mycket respekterad biståndspolitik. Den har hållit god kvalitet, åstadkommit resultat och gett möjlighet att göra sin röst hörd vid förhandlingsborden i de tunga internationella organisationerna. Självklart ska stor möda ägnas åt kontroll, revision och utvärdering av hur biståndsmedel används och om de når målen. Utvecklingssamarbetet ska präglas av höga ambitioner för effektivitet, kvalitet och måluppfyllelse. Därför välkomnar vi granskning och redovisning av hur biståndet uppfyller de mål vi satt upp. Men det är svårt att mäta resultat av utvecklingssamarbete och sambanden är inte alltid lätta att se. Därför vill vi utveckla metoderna för granskning och utvärdering och se till att lärdomarna omsätts i praktik. Utvecklingspolitiken är betjänt av en saklig och korrekt debatt där utvärdering och analys bidrar till förbättrade strategier som driver politiken ytterligare framåt. Därför anser Socialdemokraterna det angeläget att utvärderingsmyndigheten , som inrättades , får ökade resurser och att dess kapacitet successivt ska öka . För att öka tydligheten i biståndspolitiken vill vi införa ett nytt sätt att redovisa bistånd. Den moderatledda regeringen har gång på gång urholkat biståndet genom avräkningar från biståndsramen till skuldavskrivningar med rena luftsiffror. Även om också denna sorts avräkning är tillåtet enligt DAC-reglerna (som bestämmer reglerna för vad som räknas till bistånd) vill vi att sådana åtgärder enkelt ska kunna utläsas ur redovisningen. 2.7Demokrati och mänskliga rättigheter Utvecklingssamarbetet är ett bidrag till att bryta den maktlöshet som tvingar människor i den fattiga världen kvar i hunger och hopplöshet. Därför är frågor om demokrati och mänskliga rättigheter grundläggande också i biståndet. Bistånd skapar inte ensamt en positiv utveckling. Däremot bidrar det till att skapa förutsättningar för utveckling tillsammans med insatser på andra områden. Det handlar om att långsiktigt främja demokrati och mänskliga rättigheter, stärka det civila samhället och bygga upp fungerande institutioner. De fattigaste länderna måste ha möjligheter att bygga upp fungerande utbildnings- och hälsosystem och annat som internationella investerare inte tar hänsyn till. Biståndet ställer också krav på mottagarländerna. Huvudansvaret för en positiv utveckling ligger hos varje land och dess befolkning. Demokrati, mänskliga rättigheter och den förda ekonomiska politiken får inte stå i vägen för en hållbar utveckling i det mottagande landet. Vi vill understryka vikten av god samhällsstyrning, vilket omfattar förvaltningen och uppbyggnaden av en statsapparat som på alla nivåer ska präglas av effektivitet, öppenhet, förutsägbarhet, rättssäkerhet, möjlighet till ansvarsutkrävande och av insyn och deltagande av samhällsmedborgarna. Detta är en förutsättning för utveckling. Korruption i alla dess former måste bekämpas. Bistånd ska inte ges till korrupta regimer eller till stater som inte har ett genuint intresse av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. I fall med stater som varken är demokratiska eller vill utveckla demokrati bör biståndet istället kanaliseras till demokratifrämjande arbete via det civila samhället eller andra lämpliga aktörer. Det finns också fall där ett lands utveckling passerat stadiet för traditionellt bistånd, men där demokratisträvanden fortfarande måste stödjas. Ett sådant exempel är . Regeringen beslöt tidigare att snabbavveckla stöd till utvecklingen i , som situationen i var och är mer oroande . Det är rimligt att drar sig ur biståndsinsatser för rysk infrastruktur, men är det viktigt att fortsatt stödja insatser som främjar öppenhet och demokratisk utveckling. behöver dialog, samarbete och stöd till en positiv utveckling. ska arbeta för ett brett rättighetsperspektiv. Demokrati och mänskliga rättigheter är grundläggande i biståndet. Fattigdom handlar inte enbart om orimliga livsvillkor och hunger utan även om brist på inflytande och diskriminering. Stöd genom organisationer för att stärka partiväsendet i världen bör öka. Vi vill också stärka de fackliga rättigheternas roll och den sociala dialogen för att motverka globaliseringens negativa effekter. Socialdemokratisk biståndspolitik handlar om att långsiktigt främja demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter, stärka det civila samhället och bygga upp fungerande institutioner. Vi socialdemokrater vill ha en aktiv biståndspolitik för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet. Vi välkomnar att den borgerliga regeringen vill satsa på kampen för demokrati runt om i världen och därigenom fortsätta det viktiga arbetet inom utvecklingssamarbetet. Kvinnor utgör hälften av världens befolkning men kvinnors möjligheter att påverka, delta i och dra fördel av utvecklingen är i de flesta länder små. Världen styrs fortfarande av män. Jämställdhet har avgörande betydelse för ett samhälles sociala, ekonomiska och politiska utveckling och frågan om jämställdhet måste därför alltid vara en av grundförutsättningarna när vi söker lösningar på globala problem som fattigdom, miljöförstöring, säkerhet och migration. Inte minst därför är satsningar på kvinnor särskilt viktigt inom biståndet. Kvinnor är ofta de fattigaste bland de fattiga och de mest utsatta. Maktrelationen mellan könen resulterar i att flickor inte får gå i skola i samma utsträckning som pojkar, att lagstiftning kring äganderätt gynnar män, att kvinnor har sämre löner och arbetsvillkor och i än högre grad saknar inflytande över samhällsutvecklingen. Svenskt utvecklingssamarbete ska bidra till att öka kvinnors möjlighet att styra sina liv och påverka det egna landets utveckling. 2.9Ohälsa som hot mot utveckling Hiv/aids-epidemin är ett allvarligt hot mot samhällsutveckling och fattigdomsbekämpning och kräver en allmän och bred mobilisering av alla krafter i samhället. Politisk vilja och ledarskap är därför väsentligt för att kampen mot hiv/aids ska vara möjlig att genomföra konsekvent och effektivt. Stigmatiseringen av hiv/aids och bristen på agerande från ansvariga politiker är oacceptabel. Vi vill som ett led i kampen mot smittspridning betona flickors utbildning, stärkande av kvinnors ställning samt sexuell och reproduktiv hälsa, människors rätt till bromsmediciner till lägre priser och vikten av prevention. EU:s medlemsländer och kommissionen tillsammans är världens största biståndsgivare och unionen ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. För att det ska lyckas krävs att mer av EU-biståndet fokuseras på fattigdomsbekämpning och att EU:s olika politikområden bättre samordnas för hållbar utveckling. Jordbruks- och handelspolitiken är två centrala områden som måste reformeras inom EU för att främja och inte bromsa utvecklingsländernas möjligheter. ska också vara pådrivande för att EU:s medlemsländer ska höja sina biståndsnivåer. bör verka för att politikområden också på det europeiska planet strävar åt samma håll för en hållbar global utveckling. Sammantaget utgör EU:s biståndspolitik en stor möjlighet för medlemsländer att gemensamt på ett kraftfullt och konstruktivt sätt främja en mer rättvis och demokratisk värld och därmed spegla EU:s grundläggande värderingar i en värld som riskerar att polariseras. Det multilaterala biståndet uppgår till cirka hälften av svenskt utvecklingssamarbete. Under den förra mandatperioden initierade vi i utrikesutskott en granskning av det multilaterala biståndet, en förhållandevis okänd men stor del av den svenska biståndspolitiken. Då framkom brister i den strategiska styrningen av det multilaterala biståndet liksom i redovisningen. Det är bra att regeringen nu arbetar med en mer strategisk styrning av också denna biståndsform. Med den neddragning som följt av bni-minskningen minskar också en del av svenskt stöd till vissa FN-organ. Vi anser att UNDP som bedriver en mycket viktig verksamhet inte bör få fullt så stor neddragning av anslaget då de redan fått minskade anslag . Också UNFPA bedriver en verksamhet som är mycket viktig bland annat för jämställdhet, kvinnors rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och uppfyllandet av millenniemål om minskad mödradödlighet. Det är viktigt att stöd till denna sektor är fortsatt starkt. 2.12Utvecklingssamarbete genom det civila samhällets organisationer I takt med att svenskt bistånd ökat är det viktigt och rimligt att förbättra återkopplingen till svenska folket om utvecklingspolitikens mål och resultat. För oss är det viktigt att det finns en stark förankring för biståndet hos svenska folket. Vi vill därför göra en satsning på att ta fram metoder för att ge återkoppling till svenska folket på hur skattefinansierat bistånd används. En viktig faktor i relation till svenska folket är det civila samhällets organisationer. De står bara för en del av biståndsbudgeten men de spelar en viktig roll såväl i utvecklingsländerna som i relation till svenska folket när det gäller informationsverksamhet om biståndet. För oss är det viktigt med en mångfald av röster och aktörer i utvecklingssamarbetet. Vidare undantogs det civila samhällets organisationer, också kallat folkrörelsebiståndet, från de senaste årens ökning av biståndet och det handlar om en på många sätt unik verksamhet med kontakter som är svåra att skapa annars. Dessa organisationers verksamhet spelar en viktig roll i demokratiprocesser. Det civila samhällets medverkan i det internationella utvecklingssamarbetet gör det också möjligt för att stärka det civila samhällets roll i utvecklingsländerna, något som är grundläggande för ett samhälles demokratiska utveckling. I budgetpropositionen föreslås en viss minskning av anslaget till det civila samhällets organisationer och av informationsanslaget. Vi tillför viss förstärkning till anslaget för dessa organisationers arbete. Regeringen har i budget efter budget urholkat biståndet underifrån genom avräkningar från biståndsramen till skuldavskrivningar. I exempelvis budgeten avräknade regeringen från biståndet för att betala av gamla skulder. I verkligheten var dock den faktiska siffran som använde för att slutgiltigt skriva av skulder betydligt lägre, 287 miljoner. Resterande 213 miljoner är en luftsiffra som direkt dränerar biståndet. Det kan vara rimligt att från biståndsramen räkna av skuldavskrivningar, men det ska i sådant fall ske krona för faktisk krona utan luft. Socialdemokraterna vill principiellt avvisa uppblåsta avräkningar från biståndsramen, i likhet med vår budgetmotion . De fattiga ländernas skuldbörda måste minska. Alla rika länder delar ansvaret för att befria jordens fattigaste från ett växande skuldok. Det finns länder som betalar uppemot mer i skuldavskrivningar än till investeringar i hälsa och utbildning. De fattigaste ländernas skulder måste skrivas av helt, dock inte på ett sådant sätt som urholkar biståndet. Biståndsminister har sagt om enprocentsnivån: En del skulle kalla det privilegium. Jag skulle kalla det en förbannelse (070625). ville statsministern i sitt Vaxholmstal använda nedskärningar i biståndet för att finansiera skattesänkningar här i . Är fattigdomsperspektiv verkligen äkta? Vi konstaterar vidare att regeringen fortsätter ligga på en mycket hög nivå när det gäller avräkningar från biståndet, handlar det om , vilket utgör en oroande och stigande trend. De avräkningar som görs och som sker inom det internationella regelverket för biståndet motsätter vi oss inte, med undantag för de uppblåsta skuldavskrivningarna, men vi kräver att regeringen återkommer med en redovisning där det framgår huruvida dessa medel möter målsättningar och krav som i övrigt finns för att biståndet ska ge resultat och bidra till fattigdomsbekämpningen i världen. 2.14Överföring till utgiftsområde 6 överför regeringen (avseende vad som varit internationella insatser på området humanitärt bistånd) till utgiftsområde 6 för insatser av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, som handhar denna verksamhet efter myndighetssammanslagningen. Vi motsätter oss principiellt sådana överföringar eftersom vi anser att biståndsmedel bör hanteras via biståndsanslaget såsom varit fallet. Det är en viktig princip att inte blanda biståndsmedel med andra anslag. Att hantera dem över försvarsbudgeten är något som också /DAC har varnat för. är ett statligt ägt bolag som arbetar med riskkapital och kompetens för investeringar i utvecklingsländer. Socialdemokraterna ser positivt på denna verksamhet, ekonomisk tillväxt är en grundläggande del av fattigdomsbekämpningen. Att främja tillväxt och jobb är mycket viktigt, inte minst mot bakgrund av den ekonomiska krisen som drabbar utvecklingsländerna hårt, bland annat genom minskade investeringar från utlandet. Men vi ser också allvarligt på den kritik som riktats mot , senast av vars kritik handlar om att investerat i fonder med säte i skatteparadis, att utvecklingseffekten av investeringarna som gjorts i utvecklingsländerna inte följs upp tillräckligt väl och att utvecklingsmålet ofta har fått stå tillbaka för lönsamhetskrav samt att det saknas strategi för bolaget och de kapitaltillskott som gjorts. De krav på resultat och effektivitet som ställs på övrigt bistånd ska självklart ställas också på verksamhet. menar bland annat att inga finansiella analyser gjorts om bolagets reella kapitalbehov inför de tillskott som redan är beslutade tidigare . I budgetpropositionen skriver regeringen att man har inlett en prövning av långsiktiga kapitalbehov. Vi menar att en sådan analys bör genomföras innan ytterligare kapitaltillskott sker. Därför säger vi nej till det kapitaltillskott som föreslås i budgetpropositionen. Vi hänvisar också till den motion vi skrivit med anledning av granskning av . Vi socialdemokrater tror på globaliseringens möjligheter. De senaste årtiondenas ekonomiska globalisering har skapat ett ökat välstånd och bidragit till att fattigdomen minskat för flera hundra miljoner människor. I globaliseringens kölvatten har avstånden mellan människor minskat samt kunskapen och förståelsen för levnadsvillkoren på andra sidan jordklotet ökat. Dag för dag växer kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och social trygghet runtom i världen. Aldrig har det funnits så många demokratier som . Och sambandet mellan demokrati och ekonomisk utveckling är starkt. I en värld som blir alltmer gränslös behöver demokratin bryta igenom för att påverka globalt. Större ansträngningar måste satsas på att öka antalet demokratiska stater i världen. Ett lands inflytande på global nivå måste vara beroende av ett eget demokratiskt styrelseskick. Genom demokratiska val mellan fria partier kan medborgarna ställa krav på sociala reformer och fackliga rättigheter. Demokratins landvinningar har gjort att färre människor drabbas av svält och att allt färre krig utkämpas mellan stater. Brist på fackliga rättigheter eller inga alls, svältlöner, inlåsta arbetare, barnarbete och lönedumpning måste bekämpas med facklig och politisk kamp för demokratiska fri- och rättigheter. är globaliseringen en källa till oro och otrygghet. Kraven på flexibilitet utan skyddsnät och de snabba ekonomiska ökar osäkerheten och maktlösheten. Omställningen till den nya ekonomin skapar oro för framtiden i såväl den rika som den fattiga världen en oro för att alltmer av industrijobben flyttar till låglöneländer och att inga nya arbetstillfällen skapas i dess ställe. Låglöneländer spelas ut mot varandra, vilket försvårar kampen för en bättre tillvaro. Den mycket allvarliga finanskris som vi befinner oss i skapades ur en mix av omättlig girighet, obefintliga regler, oansvarigt risktagande och gränslösa bonussystem för att skapa största möjliga . Även om den främst skapades på den amerikanska finansmarknaden påverkas även vi av dess verkningar. Att finna sätt att hantera utmaningen i de globala politiska och sociala spänningarna är svårt. Roten till problemet är att en stor majoritet av världens befolkning lever i fattigdom, och lösningen är att utjämna orättvisorna. Ohälsan är ett av de största hindren och hoten mot tillväxt och välfärd. Mänskligheten har ett gemensamt ansvar att agera kraftfullt mot denna ohälsa. Hälsosystem är i första hand nationella regeringars ansvar. I kampen mot smittsamma sjukdomar i fattiga länder krävs att tillräckliga resurser tillförs genom bistånd eller andra internationella insatser. Medicinsk kunskap, vårdkapacitet och läkemedel måste nå alla, oavsett inkomst. Patentskydd och enskilda vinstintressen kan inte tillåtas hindra detta, i synnerhet som medicinska landvinningar oftast i grunden finansieras offentligt. Den ökande levnadsstandarden i globaliseringens spår utsätter naturen för större belastning; resurser som vatten, energi och skog riskerar att utarmas som miljöfarliga utsläpp från fabriker, bilar och hushåll ökar både i de rika länderna och i nya tillväxtekonomier som och . Det globala ekosystemet rubbas med klimatförändringar och ozonhål som följd. Till de ekologiska hoten kan också räknas smittsamma globala epidemier, så kallade pandemier. Dödliga pandemier är ett av de största säkerhetshoten som vi står inför. Det kan antingen utlösas av terrorister som använder biologiska stridsmedel eller på naturlig väg. Vi ser nu den annalkande influensapandemin som kan komma att kosta stora summor i ökad sjukfrånvaro och minskad produktion. Beräkningar av professor , vid i , visar att svininfluensan kan minska tillväxten i med mellan 1,5 och på årsbasis om av befolkning insjuknar. Denna beräkning bygger bara på produktionsbortfall men även psykologiska faktorer spelar in. Man går inte på bio, man går inte på teater, man handlar mindre och man åker knappast på några längre charterresor. ser en ännu mörkare bild i , och , och även gentemot . är bättre rustat genom väl utvecklade välfärdssystem och hälsosystem. Mänskligheten tränger nu in i det sista orörda delarna av världen, de djupa regnskogarna. Där finns en del dödliga smittsamma sjukdomar. Smittor kan också frodas i de multimiljonstäder som växer fram i fattiga delar av världen. Dålig eller total avsaknad av sanitet och människor som lever hopträngda gör dessa städer till bakteriehärdar. 3.1Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen Den svenska samhällsmodellen är framgångsrik. Det är ingen slump att rankas högt på internationella tillväxt-, utbildnings- och kreativitetslistor. Vi socialdemokrater förde en framgångsrik politik baserad på övertygelsen om att anpassning inte ska ske på bekostnad av människors rättigheter och trygghet. Tack vare forskning och utbildning, tack vare en obändig vilja att värna arbetsrätt och sociala trygghetssystem och tack vare kampen för allas rätt till lika behandling har vi varit väl rustade att ta oss an framtidens utmaningar. Det finns således mycket goda grunder för att värna den så kallade svenska eller nordiska modellen både i EU och globalt samt att kämpa för fackliga och sociala rättigheter i , i EU och globalt. Det har dock blivit allt tydligare att det internationella kapitalets jakt på snabba och allt högre vinster inte tar mänsklig hänsyn att människor används som spelbrickor. tävlar länder och företag om att få produktionskedjans mest värdefulla länkar och att få behålla dessa . För oss socialdemokrater är det oacceptabelt att konkurrera om företagens investeringar genom att försämra tryggheten på arbetsmarknaden, dumpa löner eller sänka miljökrav.