ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N460 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet kvinnliga uppfinnare. Uppfinningar har och har haft en stor betydelse för välfärd och utveckling av företagandet. En uppfinnare är vanligen en man verksam inom näringslivet. Så ser det statistiska mönstret ut såväl nationellt som internationellt. Kvinnliga uppfinnare är ovanligare att finna. förklaras detta med att kvinnor har andra intressen, andra utbildningar, och är verksamma inom offentlig sektor. Oavsett vad orsaken är finns potential för att andelen kvinnliga uppfinnare kan öka. har av alla patent som tecknas i en kvinna som upphovsperson. Eftersom arbetsmarknaden på en del områden är könssegregerad där kvinnor dominerar inom exempelvis hälso- och sjukvård, vård och omsorg samt utbildning innebär detta att dessa verksamheter har lägre grad av uppfinningar än traditionellt manliga yrkesområden. Kvinnliga uppfinnare beskriver ofta att de upplever avsaknad av förebilder, svårigheter att få finansiering, bristande nätverk, misstros av omgivningen eller känner sig ifrågasatta. Alliansen har gjort flera prioriteringar för att fler kvinnor skall utveckla uppfinningar eller bli innovatörer och företagare. Exempel på detta är mentorprogram och förbättrade trygghetssystem för företagare. Men det finns mer att göra. En bra början skulle kunna vara fortsatt forskning och kunskapsutveckling om kvinnor och uppfinningar, exempelvis kring stödsystem, lyckosamma miljöer för att kvinnor skall uppfinna, vilka hinder kvinnliga uppfinnare möter och vilka strategier kvinnor använder för att lyckas. Ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnliga uppfinnare är att synliggöra kvinnliga förebilder. Ett exempel på synliggörande av kvinnliga uppfinnare är den portabla utställning som har utvecklat om kvinnors uppfinningar. Det kan göras mycket mer för att synliggöra kvinnors uppfinningar; fler statliga museer bör få i uppdrag att lyfta fram kvinnors uppfinningar och kvinnors företagande. Vidare bör insatser göras för att långsiktigt stödja kvinnliga uppfinnare genom att stimulera byggande av nätverk. Exempel på befintliga kvinnliga nätverk är QUIS, Qvinnliga Uppfinnare, en förening inom . Förslagsvis skulle befintliga föreningar, organisationer och företag kunna ansöka om anslag för att utveckla mentorprogram och nätverksbyggande för kvinnor. Externa utvärderare bör anlitas för att säkerställa att angivna mål uppnås. Innovationsrådgivarna är ofta män, och så kallade drivhus är ofta bemannade till med män. För att uppnå en jämnare könsfördelning bland rådgivarna i statliga verksamheter eller verksamheter finansierade med statliga medel bör krav ställas på att en viss andel av rådgivarna skall vara kvinnor i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning. För att skall lyckas som företagarnation behövs fler uppfinningar gjorda av såväl kvinnor som män. För att detta skall vara möjligt behöver andelen kvinnliga uppfinnare öka.
mot · GX02N461 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt ska verka för att minska för företagande. Ett konkurrenskraftigt näringsliv utgör grunden för välfärd. finns dock hinder att riva för att underlätta såväl nyetablering som expansion av redan existerande företag. Flera av varandra oberoende undersökningar visar på behov av ytterligare reformer för att underlätta för svenskt entreprenörskap. Enligt organisationen härstammar av regelverket kring företagande från EU. Denna stora regelbörda riskerar att underminera det övergripande målet om att utveckla och stärka EU:s inre marknad. Under det svenska ordförandeskapet bör därför aktivt driva frågan om att minska regelbördan inom EU. Här på hemmaplan har dessutom regeringen ett tydligt mål om att minska regelbördan för svenska företag , ett arbete som pågår och där resultat har levererats. På ett liknande sätt satte EU 2007 upp ett mål om att minska regelbördan till 2012. Den rådande finanskrisen får inte bli ett svepskäl för att minska på takten i att förverkliga och implementera målet för hur byråkratin ska minskas. Snarare bör takten ökas.
mot · GX02N464 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en differentierad avbrottsersättning. Regeringen har genomfört ett omfattande utrednings- och förslagsarbete inom området elnät. Tack vare detta träder exempelvis nya regler i kraft om nättaxor och reformer är på väg att genomföras i syfte att förbättra elnätslagstiftningen så att förnybar elproduktion underlättas. Politikutvecklingen när det gäller elnätsfrågor fortsätter, vilket är välkommet. Det finns dock fortfarande en brist i ellagen (1997:857) som inte har uppmärksammats tillräckligt, vilken berör skadestånd och ersättningar vid förluster som uppstått i samband med elavbrott. Rätten till avbrottsersättning tillfaller de kunder som enligt ellagen är att betrakta som elanvändare samt är direkt anslutna till ett elnät. En kund har rätt till avbrottsersättning om elöverföringen avbrutits helt om minst . Ersättningsbeloppets storlek står i direkt proportion till avbrottsperiodens längd. I grunden gäller vid avbrott att regeln om rätt till ersättning inte kräver någon särskild felanmälan från kunderna. krävs det dock en felanmälan för att elbolaget ska få kännedom om avbrottet. Om exempelvis en elanvändare i ett ensligt fritidshus först efter avbrottet underrättar nätföretaget om ett elavbrott och nätföretaget godtar elanvändarens anspråk på ersättning ska denna betalas ut utan oskäligt dröjsmål. Hur avbrottsersättningen ska beräknas i dessa fall framgår dock inte av lagtexten. Lagstiftningen kan medföra en rad problematiska scenarion och snedvridna gynnanden. kan den enligt lag reglerade ersättningen vara långt högre och helt sakna proportion mot den skada den drabbade elkonsumenten upplevt. I många områden i finns otaliga fritidshus som har en låg årlig elförbrukning och där till och med huvudströmbrytarna är avslagna . Det är även vanligt med elanslutna dansbanor och andra säsongsbetonade anläggningar, vilka bara är i drift . Att även dessa omfattas av ersättningarna och likställs med primära boenden skapar en märklig situation där innehavarna får betalt för den tid elen var avstängd, även om de ej hade behov av att nyttja den. Vi anser att detta är fel. Det är inte rimligt att hela kundkollektivet ska betala avbrottsersättning till dessa när elavbrottet inte påverkar konsumenten i negativ bemärkelse. Denna överkompensation är givetvis ett ännu större problem för mindre nätföretag med stora andelar landsbygdskunder. Dessa bolag kan drabbas av avsevärda ersättningsutbetalningar i relation till bolagens intäkter. De nuvarande bestämmelserna utgör ett hot mot många mindre elbolag och konkurrensen mellan elbolag på elmarknaden. Ett långsiktigt missgynnande av mindre bolag med många landsbygdskunder kan innebära att antalet sådana bolag minskar. Kort sagt återstår fortfarande brister i den rådande lagstiftningen, trots det ambitiösa reformarbetet . Lagstiftningen är dels orättvis då den beviljar ersättningar till kunder som ej påverkats av elavbrotten, dels missgynnande gentemot vissa mindre elnätsaktörer. Jag anser att lagstiftningen måste omarbetas så att inte effekter uppstår som slår orättvist och drabbar andra abonnenter hårt.
mot · GX02N466 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör stödja etableringen av en svensk vindkraftsindustri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se till att stöd ges för teknikutveckling inom vindkraftssektorn. Vindkraft är en snabbt växande industrigren. Bara i beräknas vindkraftsbranschen omsätta och sysselsätta över 70000 personer. I är många företag underleverantörer till vindkraftsindustrin. Exempel på stora underleverantörer till vindkraftsbranschen är SKF och ABB som har stor del av sin omsättning i att leverera kullager och elektronik till vindkraft. Även vindkraftstorn och vingar produceras av svenska företag. Trots att så gott som alla ingående delar till vindkraftverk redan produceras i sker tyvärr ingen slutmontering av vindkraftsmaskiner i . De vindkraftskomponenter som produceras i sätts istället samman utomlands. Även verk som ska användas i monteras utomlands, ofta med svenska delar, för att sedan transporteras tillbaka till . Steget till en inhemsk vindkraftsindustri bör med tanke på detta inte vara så långt. Den ekonomiska krisens efterverkningar har dessutom medfört att många kunniga ingenjörer och industriarbetare är arbetslösa och snabbt skulle kunna fylla viktiga arbetsuppgifter i en ny svensk vindkraftsindustri. Regeringen bör därför hjälpa till med att organisera aktörer i vindkraftsbranschen, etablera kontakter gentemot kapitalmarknaden och på olika sätt understödja utvecklingen av en svensk vindkraftsindustri. Det pågår just nu en snabb teknikutveckling inom vindkraften. Ny vindkraftsteknik kan vara ett sätt att få en unik nisch för en svensk vindkraftsindustri. Ett lovande exempel är den vertikala vindkraftsteknik som utvecklats i av företaget . Företaget utvecklar vindkraftverk baserade på en vertikalaxlad turbin och en direktdriven generator på marknivå. Tekniken kan ge hög tillförlitlighet och genom att minska antalet rörliga delar och undvika att använda växellåda blir konstruktionen enkel, robust och tystgående. Vindkraftverken kan även få lägre underhållskostnader med den nya tekniken. Ett annat intressant exempel är att det i nu lanseras torn i trä för att bära vindkraftsturbiner på 1,5 MW. är det tänkt att serieproduktionen ska komma igång. Genom att bygga i trä sparas uppskattningsvis stål och priset uppges bli lägre än för ett konventionellt torn. Med tekniken ska det vara möjligt att bygga torn som är . Genom användandet av trä minskar förbrukningen av stål som ger upphov till stora utsläpp av växthusgaser vid framtagning och istället kan kol lagras in i konstruktionen , vilket minskar kolet i atmosfären. , som har stor kunskap inom träbyggnad, borde kunna bygga vidare på denna utveckling och ta fram egna modeller för träbaserade vindkraftskonstruktioner även för större verk. Regeringen bör mot bakgrund av detta mer aktivt stödja utveckling av ny teknik inom vindkraftsbranschen med avsikt att på detta sätt möjliggöra en ny svensk vindkraftsindustri.
mot · GX02N467 · 2009-10-06 00:00:00 — Regelförenkling på regional och lokal nivå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att organisera och samordna ett regelförenklingsarbete på lokal och regional nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelförenklingsaktiviteter bör föras in i länsstyrelsernas regleringsbrev och instruktioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av informationsinsatser riktade till lokala och regionala myndigheter om vad som är viktigt för företagen i myndighetsutövningen. har i rapporten på lokal och regional nivå studerat hur man kan få in den lokala och regionala myndighetsutövningen i regelförenklingsarbetet. Rapporten visar att det finns stora skillnader mellan olika länsstyrelsers och kommuners tillämpning av regelverk. Dessa skillnader utgör ett stort problem för företagen eftersom det kan snedvrida konkurrensen mellan företag om myndigheter på en ort tolkar regelverk annorlunda än på en annan ort. Det kan också leda till onödigt merarbete för företag som är verksamma i flera orter eller regioner om regelverken tolkas olika på olika platser. Regeringen bör ge i uppdrag att organisera och samordna ett regelförenklingsarbete på lokal och regional nivå. resurser och erfarenheter från regelförenklingsarbetet bör vara mycket värdefulla för kommunerna och för länsstyrelserna att ta del av. Samarbetet mellan nationell, regional och nivå är nödvändigt för att regelförenkling ska få verkligt genomslag. För att få ett mer välfungerande regelförenklingsarbete på lokal och regional nivå bör man söka rätt på och dokumentera goda exempel på lokal och regional regelförenkling och sprida dessa till andra aktörer. Ett fungerande regelförenklingsarbete på lokal och regional nivå kräver att länsstyrelser och kommuner deltar aktivt. styrs av regeringen och regelförenklingsaktiviteter kan föras in i länsstyrelsernas regleringsbrev och instruktioner. kommuner styrs inte av regeringen, men intresseorganisationen och Landsting ser regelförenkling som en viktig satsning för och regional tillväxt. Det finns alltså en god grund för samarbete mot ett gemensamt mål. I studie intervjuas företagarorganisationer som beskriver att lokala och regionala myndigheter ibland har bristande förståelse för företagens villkor och vad som främst påverkar dem i myndighetsutövningen. För att få fullt genomslag för regelförenkling på lokal och regional nivå behövs därför informationsinsatser riktade till lokala och regionala myndigheter om vad som är viktigt för företagen i myndighetsutövningen.
mot · GX02N469 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya gröna jobb. har kommit längre än många andra länder i arbetet för att ställa om samhället i en mer ekologiskt hållbar riktning. Det finns en stark gemensam vilja hos flera aktörer att motverka den oroande globala utvecklingen med bland annat ökad uppvärmning, som leder till klimatförändringar. Centrala aktörer i detta framåtsyftande arbete är den svenska miljöteknikbranschen, där svenska företag finns i framkant och svenska lösningar efterfrågas utomlands. De riktigt stora framtida exportmöjligheterna finns inom områdena förnyelsebar energi och energieffektivisering. Här har hög kompetens, och efterfrågan av miljöteknik på världsmarknaden är större . Möjligheterna för svenska företag att växa och exportera är därmed mycket stora. Framtiden finns i de gröna näringarna och vi socialdemokrater vill uppmuntra entreprenörskap och stärka förnyelsen bland dessa företag, då dagens små uppfinningsrika företag kan vara morgondagens jättar. Företagarpolitiken måste göra det lättare att driva företag och förbättra förutsättningarna för företag som vill växa. Här finns stor potential för framväxten av nya gröna jobb om dessa företag får rätt förutsättningar att utvecklas. De mindre företagens satsningar på forskning och utveckling behöver stärkas eftersom många saknar det kunnande som krävs för att ta till sig nya forskningsrön. Industriforskningen behöver stärkas som länk mellan högskolor, universitet och de mindre företagen. Samverkan stärker svenskt näringsliv på världsmarknaden. Enligt växer världsmarknaden för miljöteknik med mellan och uppskattas omsätta . Det finns dock hinder och risker för hur exporten av miljöteknik kan komma att utvecklas. Ett problem är bristen på stora företag. En stor andel av svenska miljöteknikföretag har färre än 50 anställda. Att klara konkurrensen i stora och tunga internationella upphandlingar begränsas av de svenska företagens storlek och därmed möjlighet till ekonomisk uthållighet i en sådan process. Mot denna bakgrund finns det all anledning för staten att förstärka , och Nuteks insatser till att skapa reella möjligheter för svenska miljöteknikföretag att expandera.
mot · GX02N470 · 2009-10-01 00:00:00 — Gruvdriften i och enskilda personers egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör beakta konsekvenserna för enskilda personers situation och egendom vid den fortsatta processen om gruvdriften i Malmfälten. I , och kommuner planeras och genomförs omfattande investeringar av , och i gruvverksamhet. Dessa investeringar kommer långsiktigt att påverka samhällsstruktur och utveckling i de berörda kommunerna. För att möjliggöra utvecklingen krävs omfattande planeringsinsatser såväl av statliga myndigheter som av de berörda kommunerna. Ett förverkligande av planer och program ska föregås av ett stort antal myndighetsbeslut på olika nivåer. Därför bildades det inom en arbetsgrupp med namnet Malmfältsgruppen. Syftet med gruppen är att vara ett forum för frågor som rör gruvnäringens tillväxt i och och de förändringar som kan bli aktuella till följd av gruvverksamheten och planerade nyinvesteringar. Gruppen består av företrädare för , berörda kommuner, företag, myndigheter, organisationer och samebyar. Arbetet leds av näringsministern. Som stöd finns en interdepartemental arbetsgrupp som har i uppgift att koordinera samarbete och effektiv handläggning inom av ärenden med anknytning till gruvverksamhet och de planerade investeringarna i , kommuner samt att följa hur gruvverksamheten påverkar de berörda kommunerna. Planerade gruvinvesteringar i kommun ska även omfattas av arbetsgruppens uppgifter. Arbetsgruppen har följande uppgifter: Hålla sig informerad om planeringen och hur olika projekt utvecklas samt vid behov informera om detta inom . Följa kostnaderna för kommunernas samhällsplanering samt hur de berörda statliga myndigheternas resurser prioriteras och utvecklas. Tillvarata och utveckla erfarenheter från handläggning av liknande regeringsärenden. Bidra till en god koordinering av den gemensamma beredningen av berörda ärenden. Vid behov utarbeta underlagsmaterial till näringsministerns Malmfältsgrupp. Den s.k. stadsflytten av är väl känd och dokumenterad. Det arbetet är i sin inledning och kommer att pågå under ett stort antal år framöver. Situationen i däremot är mindre allmänt känd. befinner sig redan mitt i den process som kommer att starta i . Den påverkan som sker på samhället och dess invånare är betydande. Den förändrade gruvdriften innebär en stor anspänning för kommunerna och för samhällsplaneringen. Men det är viktigt att påminna sig om att det är enskilda människor som ytterst är de som påverkas mest, i synnerhet de som har sitt eget boende i anslutning till rasområdena. Det är väsentligt att också deras intressen beaktas vid det fortsatta arbetet. Regeringen bör därför beakta konsekvenserna av den fortsatta utvecklingen av gruvverksamheten för enskilda personers situation och egendom.
mot · GX02N474 · 2009-10-01 00:00:00 — Utlandsföddas möjligheter att få lån och krediter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlandsfödda småföretagare inte får missgynnas i förhållande till svenskar när de ansöker om lån. Statistik visar att utlandsfödda i högre grad än infödda svenskar drabbas av arbetslöshet. Enligt senaste arbetskraftundersökning (), , låg den relativa arbetslöshetsnivån för infödda svenskar på i åldrarna . Bland utrikesfödda var siffrorna dubbelt så höga, . För många utlandsfödda svenskar är därför den naturliga vägen ut ur arbetslösheten att starta ett eget företag. På det sättet kan de på egen hand säkra sin sysselsättning. Enligt statliga upplever både svenskfödda och utlandsfödda småföretagare ett antal hinder för att starta företag. Dessa är brist , krångliga regler, begränsad tillgång till lämplig arbetskraft och hård konkurrens. De utlandsfödda småföretagarna anger dessutom ett ytterligare stort problem, genom svårigheten att få tillgång till lån för sin verksamhet. Det är klart enklare för svenskfödda småföretagare att få godkännande för begäran om lån och krediter. Ska vi skapa fler jobb och stimulera småföretagandet i är det viktigt att detta sker på lika villkor, oavsett om man är född i eller utanför . Vi kan inte stänga invandrarföretagare ute, om vi eftersträvar att skapa fler jobb. Därför är det viktigt att småföretagarlån i större utsträckning riktas till utlandsfödda företagare så att de ges samma möjlighet att finansiera sitt företagande.
mot · GX02N475 · 2009-10-06 00:00:00 — Det innebär att de inomregionala skillnaderna kan vara betydande och att vissa faktiska funktionella samband inte fångas upp. Stora delar av NUTS 2-regionen , inte minst , är t ex starkt ihopkopplade med genom en intensiv arbets- och studiependling. faktiska ekonomiska styrka kan därmed vara underskattad. Enligt mått på regionalekonomisk spridning. Måttet avser spridning mellan NUTS 3-regionerna, vilket i fall motsvarar länen. SCB befolkningsprognoser, huvudalternativet. Värdet av flytta eller stanna, underlagsrapport 2 till Regionalpolitiska utredningen, SOU 2000:87. statistik över regional rekrytering. Se även 2009, kapitel 5 Utbildning och kompetensbehov. Se Bachtler J. & Wren C., The Evaluation of EU Cohesion Policy: Research Questions and , Regional Studies 40(2): 14353. (2008), Evaluation of Cohesion Policy Programmes 20002006 financed by in Objective 1 and 2 Regions , ITPS (2004), Effektutvärdering av de geografiska målprogrammen inom , A2004:009 samt ITPS (2007), Effektutvärdering av det regionala utvecklingsbidraget, A2007:016. SCB, FAD företagens och arbetsställenas dynamik. 2008:14 Tillgänglighet till drivmedel i gles- och landsbygd. Budgetpropositionen 2009 volym 1, kap 6.
mot · GX02N479 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över statens uppdrag åt . Det är viktigt att våra statliga företag föregår med gott exempel och att de är förebilder för svenskt näringsliv. För att vi ska få en hållbar utveckling kräver det ett ökat ansvarstagande vid klimatomställning. De statliga företagen har ett ansvar att visa vägen för god etik vad gäller en hållbar och klimatsmart produktion. smutsigaste kolkraftverk ligger i , och ägs av statliga . Där släpper bolagets kolkraftverk ut koldioxid i atmosfären det vill säga hälften så mycket som hela utsläpp. Detta går helt på tvären med den bild som vill sprida av sig själv som ett bolag som i första hand står på miljöns sida samt den bild som vi i vill ge av oss själva. Trovärdigheten har rubbats genom den dåliga uppmärksamheten för den internationella verksamheten. som gått har inneburit att gått från nära noll i utsläpp till nästan koldioxid dubbelt så mycket som hela utsläpp. Förutom att köpa upp gamla kolkraftverk runt om i bygger dessutom två helt nya kolkraftverk i . Socialdemokratins mål är att trygga tillgången på el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. ska vara ledande i den här energiomställningen och det gäller på alla marknader där företaget är verksamt. Med hänvisning till ovanstående föreslås att regeringen som uppdragsgivare bör se över om bolagets agerande faller inom ramen för det uppdrag som man har att uppfylla.