mot · GX02Fi262 · 2009-10-06 00:00:00 — Utmaningen för framtiden är att bryta sambandet mellan ekonomisk utveckling och fortsatta utsläpp och miljöförstöring. Ekosystemen är inte förhandlingsbara. Den allmänna debatten har kommit ikapp och allt fler håller med oss i vår analys av behovet av att vidga perspektivet på ekonomisk utveckling och problemen med att använda BNP-utveckling som den allenarådande indikatorn över mänskliga framsteg. Bland annat har flera europeiska länder inlett arbeten med att utveckla fler indikatorer och att bredda sina perspektiv vad det gäller ekonomisk utveckling. Så sent som kom också med ett meddelande till parlamentet och rådet Bortom BNP. Att mäta framsteg i en föränderlig värld.16 Meddelandet handlar om kommissionens arbete med att utveckla indikatorer som bättre mäter ekonomisk utveckling och välfärdens framsteg. menar att arbete med att utveckla nya indikatorer är av största vikt. I den här budgetmotionen presenterar vi en politik som vi menar kommer att leda till omställning och en mer hållbar utveckling. Men vi ser ett stort behov av att utveckla indikatorer som gör att vi bättre kan följa effekterna av den ekonomiska politiken på ekosystem och naturresurser. Vår mening är därför att helhjärtat borde stödja kommissionens arbete och driva på utvecklingen inom det här området. 9Gemensamt rödgrönt förslag: Effektivisera i statliga myndigheter De offentliga finanserna måste värnas även på kort sikt. De jobbskapande investeringarna måste prioriteras. Andra utgifter får stå tillbaka tills är igenom krisen. Det gäller inte minst skattesänkningar. Vi inom , och säger blankt nej till vårdslösa skattesänkningar på lånade pengar. Vi vill vrida och vända på varje skattekrona, så att vi får ut så mycket jobb och välfärd som möjligt. Vi presenterar i detta avsnitt en rad besparingar som vi ser som nödvändiga . Det handlar om att slå ihop och lägga ned myndigheter, effektivisera myndigheters fastighetsförvaltning, öka samordningen mellan myndigheter när det gäller till exempel IT och upphandlingar och satsa på fler jämförelser, så kallad benchmarking, av myndigheternas verksamheter. Dessutom behöver en del anslagssparande hos vissa myndigheter dras in för att finansiera nödvändiga investeringar för jobben och välfärden. Genom att lägga förslag som siktar till lägre administrativa kostnader frigörs resurser som behövs för att förbättra kvaliteten i de offentliga tjänsterna. En nyckelfråga för att nå effektiva statliga myndigheter är att tillvarata personalens kompetens och idéer kring hur verksamheten kan utvecklas. Därför måste ett program för att effektivisera i statliga myndigheter genomföras i nära samarbete med de anställda i berörda myndigheter. 9.1.1Slå samman myndigheter för en effektivare myndighetsstruktur Under den förra mandatperioden inleddes en större effektivisering av myndighetsstrukturen, när flera av de så kallade myndighetskoncernerna omvandlades till samlade myndigheter. Det gällde till exempel och . har också Arbetsförmedlingen slagits ihop till en myndighet. Vi ser ett stort behov av att fortsätta att skapa en effektivare myndighetsstruktur genom att steg för steg omvandla myndighetskoncerner till samlade myndigheter, slå ihop myndigheter eller lägga ned myndigheter vars arbetsuppgifter kan tas över av andra myndigheter. Omvandlingen av statliga myndigheter ska ske utifrån regional hänsyn och med beaktande av demokratisk insyn. Vi föreslår att följande myndigheter slås samman: Polisens alla myndigheter till en samlad polismyndighet. Flera tidigare utredningar och granskningar har visat på organisatoriska problem och styrningsproblem inom polismyndigheterna. För att nå en effektivare polis är det nu dags att ta ett helhetsgrepp. Vi vill se en polismyndighet istället för dagens 21 länspolismyndigheter. Det är dock viktigt att utveckla nya former för lokalt inflytande vid sammanslagningen. () och (), enligt förslag i utredningen institutet myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri (SOU 2006:63). () och , enligt ett av förslagen i utredningen för hållbart samhällsbyggande En granskning av (SOU 2009:57). För att effektivisera den statliga fastighetsförvaltningen föreslås att och slås samman. Deras verksamhet är redan samlokaliserad till , men för att effektivisera förvaltningen ytterligare kan dessa två separata myndigheter slås samman till en myndighet. och landsarkiven är den enda återstående myndighetskoncernen när polismyndigheterna har slagits samman till en myndighet. Vi delar förslaget i den kulturpolitiska propositionen och föreslår att denna myndighetskoncern slås samman till en myndighet. Vi föreslår att följande myndigheter läggs ned: stöd till trossamfunden (SST). Denna nämnd fördelar till trossamfunden. Denna bidragsfördelning bör i stället kunna skötas av . för Europapolitiska studier (Sieps).17 Sieps har i uppdrag att ta fram forskningsbaserade analyser och underlag om Europeiska unionen och Europapolitik. Vi gör bedömningen att det , efter med svenskt EU-medlemskap, är nödvändigt med någon särskild myndighet för denna verksamhet. för arbetstagares uppfinningar.18 föredrogs endast ett ärende för nämnden. höll nämnden inte något sammanträde. Vi vill se över vilken rättslig instans som är bäst lämpad att ta över verksamheten. Det är viktigt att arbetsmarknadens parter får möjlighet att yttra sig i denna process. Denna nämnd har till uppgift att garantera att Systembolaget AB:s och försäljningsmonopol inte är diskriminerande och strider mot gällande EG-rätt. Vi föreslår att dessa uppgifter tas över av Kammarkollegiet, där denna nämnd redan är lokaliserad. Dessutom föreslår vi att följande myndighetssammanslagningar utreds: Myndigheter som på olika sätt övervakar marknadens funktionssätt. Vi vill se en översyn av de olika myndigheter som på olika sätt övervakar marknadens funktionssätt när det gäller möjligheterna att bättre använda varandras kompetens och resurser för att nå ett bättre resultat. En sådan översyn skulle i första hand beröra , , samt . Myndigheterna på område. Under ligger ett flertal myndigheter med ansvarsområden som på olika sätt tangerar varandra. Utredningen effektivare smittskydd (SOU 2009:55) har till exempel konstaterat att uppgiftsfördelningen mellan och är otydlig. Dessutom överlappar vissa av och uppgifter varandra. Vi vill därför att regeringen ska tillsätta en bred översyn av ansvarsfördelningen mellan Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, , , , , och i syfte att tydliggöra ansvarsfördelningen och effektivisera myndighetsstrukturen. Därutöver föreslår vi att den nya myndighet som regeringen föreslår i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) avvisas. Vi menar att uppgiften att analysera, utvärdera och följa upp kulturpolitiska insatser bör vara en fråga för befintliga myndigheter. Vår principiella hållning är att man bör vara mycket restriktiv med att bilda nya myndigheter för verksamhet som redan bedrivs av befintliga myndigheter. Därutöver bör regeringen uppmana alla statliga myndigheter som har ett förvaltningsanslag som understiger att motivera varför de ska kvarstå som separata myndigheter alternativt föreslå vilken annan myndighet de vill gå samman eller samlokaliseras med. Statskontoret bör också få i uppdrag att granska dessa underlag och lämna ett samlat förslag till regeringen. Detta för att få fram bra beslutsunderlag för fortsatta effektiviseringar av myndighetsstrukturen inför nästa hösts budgetprocess. Vi bedömer att den totala besparingspotentialen för dessa förändringar främst bör tillfalla myndigheternas verksamheter, men gör bedömningen att det går att föra till andra områden till följd av dessa förändringar. använder statliga myndigheter för lokalkostnader. Enligt betalar vissa statliga myndigheter så mycket som per kvadratmeter för sina lokaler. Enligt bedömning skulle det vara möjligt att spara in på en femtedel av de statliga myndigheternas lokalyta. Självklart varierar de olika statliga myndigheternas behov av lokaler beroende på verksamhet, och visst kan det finnas anledning till avvikande hyror. Men det är viktigt att ha en effektiv fastighetsanvändning. Ge alla myndigheter som avviker uppåt när det gäller lokalkostnader (både när det gäller kostnad per kvadratmeter och när det gäller antalet kvadratmeter per anställd) i uppdrag att motivera detta i samband med regleringsbreven . Därefter bör en oberoende myndighet granska förslagen och lämna en plan för att reducera myndigheternas lokalkostnader med till 2012. Det motsvarar en besparing på av myndigheternas totala lokalkostnader. Ge i uppdrag att ta fram förslag på hur man kan skapa incitament i den ekonomiska styrningen av myndigheterna för effektivare lokalutnyttjande i statliga myndigheter. Ge alla statliga myndigheter som är placerade utanför i uppdrag att redovisa till regeringen vilka lokaler de har i i samband med regleringsbreven . 9.1.3Öka samordningen mellan myndigheter För att få mer ut av varje satsad skattekrona i den statliga förvaltningen behöver samordningen mellan myndigheterna öka. Det handlar om fler gemensamma administrativa lösningar, fler gemensamma upphandlingar och ökad samlokalisering. () har i ett flertal rapporter pekat på betydande möjligheter för fler gemensamma administrativa lösningar mellan myndigheterna. Det handlar till exempel om ekonomi- och personaladministration, IT, inköp, resehantering och personalrekrytering. Myndigheterna borde också i ökad utsträckning kunna utnyttja vissa specialisttjänster gemensamt. Därutöver skulle de statliga myndigheterna kunna bli bättre på att göra gemensamma upphandlingar. De statliga myndigheterna handlar varor och tjänster för ett värde av . omsätter den statliga inköpssamordningen endast knappt 8 miljarder kronor.19 Slutligen behöver många mindre myndigheter samlokaliseras med större myndigheter och ha gemensamma administrativa system för att pressa sina omkostnader. Alla statliga myndigheter med färre än 500 anställda ges i uppdrag att redovisa till regeringen vilka administrativa system när det gäller ekonomi- och personaladministration, IT, inköp, resehantering och personalrekrytering som de inte samordnar med andra myndigheter i samband med regleringsbreven . bör därefter få i uppdrag att ta fram ett konkret förslag till ökad administrativ samordning utifrån myndigheternas underlag. () får i uppdrag att öka den statliga inköpssamordningen till 2012 och tilldelas i ökade anslag för att förbättra informationen och marknadsföringen till övriga statliga myndigheter för att möjliggöra detta. Alla statliga myndigheter som har färre än 50 anställda och som inte redan är samlokaliserade med andra statliga myndigheter får i uppdrag i samband med regleringsbreven att redovisa vilken myndighet de skulle kunna samlokaliseras med. Vi bedömer att en ökad statlig inköpssamordning kan minska de statliga kostnaderna för inköpen med till 2012. Därutöver bedömer vi att ökad samordning vad gäller administrativa system och lokaler kan leda till besparingar av de mindre myndigheternas förvaltningsanslag med ytterligare till 2012. 9.1.4Benchmarking av statliga myndigheters verksamhet Regering och riksdag måste ständigt kunna följa upp utvecklingen av myndigheternas förvaltningskostnader och hur produktiviteten i förvaltningen utvecklas. Det är också viktigt att myndigheterna själva kan jämföra sig med andra myndigheter när det gäller kostnader för den interna administrationen. Därför bör det utvecklas administrativa nyckeltal för hela den statliga förvaltningen, så att myndigheterna kan redovisa sina administrativa kostnader på ett enhetligt sätt. Det är också viktigt att statliga myndigheter tar del av den nya tekniken och följer den förvaltningspolitiska utvecklingen även i andra länder så att de använder sig av de mest kostnadseffektiva lösningarna. Vi ser exempelvis att , och har börjat gå över till att använda fri programvara, d.v.s. program med öppen källkod, i statliga myndigheter. Det finns liknande exempel även i och vi föreslår att en utredning tillsätts som sammanställer erfarenheter av att gå över till öppna standarder och fri programvara, och som utifrån detta lägger fram förslag till rekommendationer för myndigheter. () ges i uppdrag att ta fram administrativa nyckeltal för den statliga förvaltningen, som ska användas av de statliga myndigheterna vid redovisningen av sin verksamhet till regeringen. () får i uppdrag att löpande sammanställa och redovisa de administrativa nyckeltalen för myndigheterna på ESV:s webbplats så att de finns lättillgängliga för såväl allmänhet och medier som anställda i den statliga förvaltningen. För detta tilldelas ESV ett tilläggsanslag på 2012. 9.1.5Ansvarsfull hantering av anslagsbehållning För att myndigheterna ska kunna hålla en effektiv ekonomihantering är det viktigt att de har möjlighet till såväl anslagssparande som anslagskrediter. Om en myndighet inte gör av med hela sitt anslag, till exempel för att en investering blev fördröjd, är det rimligt att myndigheten kan spara denna del av anslaget till kommande år. Men ett högt anslagssparande över hos myndigheter kan vara ett tecken på att anslaget i grunden är för högt. Dessutom behöver staten, i det läge nu är inne i, visa föredöme och prioritera hårt bland utgifterna. /10 beräknas de statliga myndigheterna totalt sett ha i anslagssparande enligt regeringens budgetproposition. Detta beräknas av regeringen minska med till /11 och med ytterligare till /12. Vi bedömer att en indragning av anslagssparandet hos de myndigheter som bedöms ha ett sådant på i storleksordningen bör vara rimligt för att finansiera en del av de insatser som behövs för att möta jobbkrisen. Varje enskilt anslagssparande bör dock prövas noggrant. En del områden bör helt undantas, till exempel högskolors och universitets anslagssparande, då dessa medel behövs för att få till stånd fler högskoleplatser, nu när fler söker sig till högskolorna. Därför budgeterar vi endast för hälften av den potentiella besparingen. Effektivare myndighetsstruktur (utg.omr. Effektivare lokalanvändning (utg.omr. Ökad statlig samordning (utg.omr. 1, utg.omr. Benchmarking (utg.omr. 10Klimat, miljö, transporter och energi och världen står inför stora utmaningar i form av den kraftiga konjunkturnedgången och en alltmer akut klimatkris. Vi menar att det behövs stora investeringar som leder till utveckling och omställning mot ett hållbart samhälle. Klimatkris och ekonomisk nedgång måste mötas av åtgärder som både skapar arbetstillfällen och bidrar till nödvändig omställning. Klimatproblemen är mycket allvarliga och utgör en av mänsklighetens största utmaningar. Åtgärder måste vidtas för att minska de mänskliga utsläppen av klimatpåverkande gaser. Vi kan välja att göra detta , att vara med och driva på utvecklingen och därmed bli världsledande. Eller så kan vi välja att skjuta på problemen och därmed förvärra situationen och hamna på efterkälken. Vår övertygelse är att det land eller den region som är ledande inom klimat- och energifrågor kommer att leda världen in . En satsning på morgondagens teknik gör modernare och ger dagens och morgondagens arbetstillfällen. En politik som kraftfullt minskar utsläppen av koldioxid skapar nya jobb och företag som också gör och till vinnare när konjunkturen vänder. En grön modernisering av industrier och ekonomin säkerställer vår framtida konkurrenskraft och välfärd. En stark klimatpolitik är den motor som behövs för att skapa nya jobb och miljödriven näringslivsutveckling i hela . Ambitiösa program för energieffektivisering kan, tillsammans med investeringar i infrastruktur och industri, skapa arbeten som de ger minskade utsläpp. Tekniken för att leva ett mer hållbart liv finns redan, och den utvecklas snabbt. Hela energimarknaden är inne i en förändring som är en av de största tekniska omställningarna i mänsklighetens historia. Förnybar energi står för drygt hälften av energiinvesteringarna inom EU. Tillverkning och montering av vindkraftverk globalt sysselsätter hundra tusentals personer. För och ligger det inom räckhåll att ta ledningen, driva utvecklingen och forma en framtid för ett nytt näringsliv och en konkurrenskraftig grön industri. Genom att stödja utvecklingen av teknik för effektivisering och förnybar energi och genom att skapa incitament för den traditionella industrin att utveckla grönare produkter som kommer att efterfrågas globalt kan ta en tätplats. Möjligheterna att skapa en modern hållbar ekonomisk utveckling ligger inom räckhåll. föreslår i årets budgetmotion omfattande investeringar på klimat- och miljöområdet som skapar jobb och ställer om ekonomin i hållbar riktning. Vi menar att lågkonjunkturen måste användas till viktiga investeringar som minskar utsläppen och gör att vårt samhälle fungerar på ett bättre sätt. Vi är starkt kritiska till regeringens passivitet i klimat- och energifrågorna som gör att hamnar på efterkälken och att våra möjligheter att inta en pådrivande roll på det viktiga klimatmötet i minskar. 10.1Storsatsning på spår istället för nya motorvägar Transportsektorn är fortfarande ett av de mest problematiska områdena när det gäller att komma till rätta med klimatproblemen. Utsläppen fortsätter att öka, och de effektiviseringar som sker äts upp av ständigt större volymer i transportsektorn. Regeringen fortsätter att driva en transportpolitik som leder till en ökad klimatpåverkan bland annat genom allt större satsningar på nya vägar. Beslutet att gå vidare med Förbifart visar tydligt att regeringen prioriterar gamla, omoderna transportlösningar. Enligt vägutredning kommer vägtrafiken med denna politik att öka och leda till motsvarande ökningar av utsläpp av klimat-, miljö- och hälsofarliga ämnen. Förbifart är uppenbart ohållbar och det är förvånande att regeringen med dagens kunskap om klimatförändringarna kan förespråka en sådan utveckling inom transportsektorn. föreslår istället satsningar på ett klimatsmart och hållbart transportsystem. Den fördelningsprincip som användes under förra mandatperioden, och som skulle gälla för hela planeringsperioden , innebar att dubbelt så mycket pengar skulle gå till järnväg som till vägar, 2-1-principen. Regeringen har bytt denna linje och satsar istället dubbel så mycket på väg. avvisar den politiken och vill istället intensifiera arbetet för att ställa om transportsektorn. I ett långsiktigt perspektiv vill vi öka järnvägens och kollektivtrafikens kapacitet och konkurrensförmåga gentemot andra trafikslag. vill förbättra kvalitet och kapacitet i järnvägsnätet genom ökat underhåll och utbyggnad av ett stort antal objekt som ligger i träda hos på grund av bristande finansiering. Till exempel vill vi satsa på höghastighetsjärnvägen Götalandsbanan och Ostlänken, Norrbotniabanan, Sydostlänken i samt sträckan HallsbergDegerön som är vital för godstransporterna. En kraftig överflyttning av såväl gods- som persontrafik till järnväg och annan spårburen trafik måste vara ett bärande inslag i transport- och klimatpolitiken. För att detta ska vara möjligt måste standarden på dagens järnvägsnät och andra spårnät kraftigt förbättras och kapaciteten för ökade spårburna transporter höjas radikalt. Målet bör vara minst en fördubbling av dagens kapacitet för spårburen trafik. föreslår också ett större statligt ansvar för investeringar och drift av lokal och regional kollektivtrafik med syfte att öka kollektivtrafiken i landets större städer. Operatörer av spårburen kollektivtrafik skall ha möjlighet att få statliga bidrag för investeringar som de vill göra, men avstår från på grund av bristande finansiering. Vi föreslår också att statsbidragen för regionala spårfordon ökar. 10.1.1Klimat- och konjunktursatsning med snabba resultat föreslår förutom de åtgärder som ryms inom den nationella planen också en omfattande klimat- och konjunktursatsning som innehåller ett antal åtgärder både för att förbättra järnvägens förutsättningar att ta marknadsandelar från flyg och lastbil samt för att bidra till arbetstillfällen under lågkonjunkturen. Åtgärderna går att initiera snabbt och är en blandning av reinvesteringar och nyinvesteringar. De bidrar bland annat till att höja kapaciteten och hastigheterna på järnvägen. Ett exempel är Värmlandsbanan KilKarlstadLaxå där vi föreslår åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för gods- och persontrafiken. Ytterligare ett exempel är ombyggnad av för att möjliggöra Krösatågstrafik HässleholmVäxjö och NässjöVäxjö (se utg.omr. 22 kapitel 15 Utgifter för en fullständig lista med projekt). Klimat- och konjunktursatsningen är en vidareutveckling av närtidssatsning i budgeten och omfattar , 3 135 miljoner 2011 och 2012. Sammantaget blir det investeringar i närtid på under hela budgetperioden, vilket kan jämföras med regeringens ytterligare satsningar på 0,5 miljarder 20102011. 10.2Energieffektivisering av bostäder och lokaler I och i världen föreligger en enorm potential till energieffektiviseringar i bostadssektorn. har kommit relativt långt, men fortfarande finns det stora möjligheter till lönsamma investeringar. Energieffektiviseringsutredningen20 har bedömt effektiviseringspotentialen till primärenergi21 . Endast en fjärdedel av denna potential kommer att förverkligas genom befintliga styrmedel. För att förverkliga de resterande behövs ytterligare styrmedel. lyfter fram en energi- och klimat-ROT som en möjlighet och föreslår en modell med en skattereduktion för energieffektiviseringsåtgärder.22 Bygginvesteringarna har fallit dramatiskt . Resursutnyttjandet i byggsektorn är lågt. Genom att stimulera energieffektiviseringar i bostads- och lokalbeståndet finns därför en bra möjlighet att kombinera en effektiv konjunkturstabiliserande politik som skapar jobb med att genomföra samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt lönsamma energieffektiviseringsåtgärder. Då vi vet att möjligheten till energieffektivisering i bostadsbeståndet globalt är enorm finns också väldigt bra möjligheter för att exportera den kunskap som vi kan utveckla här. Genom att bli än duktigare på planering och genomförande och på logistik kring energieffektivisering öppnar vi för svenska exportframgångar. Tillsammans med Socialdemokraterna och har presenterat ett förslag till ett ROT-avdrag för energi- och klimatåtgärder i samband med renovering av flerbostadshus och ett förslag till stöd för modernisering och energieffektivisering av skollokaler. Förslagen presenteras nedan. 10.2.1Gemensamt rödgrönt förslag: Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder Det rödgröna ROT-avdraget i korthet Nuvarande ROT-avdrag kvarstår i sin nuvarande konstruktion. Det befintliga ROT-avdraget kompletteras med en särskild klimatbonus. Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus införs med . Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning. En satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling, och en stor sysselsättningseffekt som energianvändningen i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 4000050000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering, förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning, införs. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Beskedet till landets radhus-, villa- och bostadsrättsägare är att vi behåller det gällande ROT-avdragets grundläggande konstruktion.