mot · GW02Fi26 · 2009-05-04 00:00:00 — Som beräkningar från visat, leder de satsningar vi lanserat på jobbskapande till en minskning av arbetslösheten med ca 40000 personer jämfört med regeringens alternativ. Men vid sidan av de direkt jobbskapande åtgärderna vill vi också stärka och utveckla den aktiva arbetsmarknadspolitiken och återupprätta a-kassan som inkomstbortfallsförsäkring. Arbetsförmedlingens uppgift är att ge det stöd och erbjuda de insatser i form av utbildning, praktik och anställningsstöd som varje individ behöver för att kunna hitta ett varaktigt arbete. A-kassan ska ge inkomsttrygghet och bidra till att den som drabbas av arbetslöshet ska kunna söka jobb i nivå med sina yrkeskunskaper och sin utbildningsnivå. avsätter mer medel för aktiva arbetsmarknadspolitiska program än vad regeringen gör. Vi utökar antalet platser, men höjer också kvaliteten i insatserna. Regeringen fokuserar i huvudsak sina insatser på dels jobbsökaraktiviteter och s.k. coachning, dels på garantierna för långtidsarbetslösa. Garantierna innehåller i sin tur framför allt coachnings- och jobbsökaraktiviteter och mycket litet av utbildning, praktik och anställningsstöd. vill i stället avsätta mer resurser på insatser som dels ger meningsfull sysselsättning och arbetslivserfarenhet, dels stärker de arbetssökandes möjligheter att få jobb . Vi satsar därför på fler platser i arbetsmarknadsutbildningar, som även ska komma unga arbetslösa till del. Vidare vill vi ha fler praktikplatser, utbildningsvikariat och subventionerade anställningar än regeringen. Till skillnad från regeringen anser vi att subventionerade anställningar ska anvisas av Arbetsförmedlingen och att fackliga organisationer ska vara delaktiga i processen för att garantera seriositet och kollektivavtalsenliga villkor. Praktikplatser ska åtföljas av anordnarersättning så att praktikanten får handledning och stöd . Enligt kommer personer med kort utbildning, ungdomar , utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning och arbetslösa personer att drabbas värst av den stigande arbetslösheten. Vi menar att det krävs mer riktade och kraftfulla insatser för att förhindra att individer i dessa grupper nu slås ut från arbetsmarknaden. Tillsammans med Socialdemokraterna och har vi presenterat en omfattande satsning på unga, som redovisas i avsnitt 9.7 nedan. För att förbättra nyanländas möjligheter att få jobb inför vi ett särskilt anställningsstöd för nyanlända flyktingar och förbättrar möjligheterna att kombinera arbete, också med anställningsstöd, med sfi-undervisning. Vi vill också ge Arbetsförmedlingen mer resurser för att genomföra validering av utländsk yrkeskompetens och examina. Vi inför också ett kraftigt förbättrat anställningsstöd till långtidssjukskrivna som börjar jobba. För långtidssjukskrivna inför vi dessutom ett förstärkt högriskskydd som undantar långtidssjukskrivna från sjuklöneperioden under första anställningsåret. I stället för det som går under benämningen varaktig samhällsnyttig sysselsättning i den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin återinför vi plusjobb med avtalsenlig lön för långtidsarbetslösa. Vi återupptar också programmet gröna jobb som en integrerad del i arbetet för att nå uppsatta naturvårds- och miljömål. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska vara en integrerad del i den svenska modellen, där samverkan med parterna och lokala och regionala aktörer spelar en central roll. Vi avvisar regeringens privatisering av arbetsförmedlingsverksamheten och vill avveckla systemet med s.k. kompletterande aktörer. Istället vill vi avsätta mer resurser till myndigheten, dels för att kompensera de nedskärningar som regeringen genomfört, dels för att förbättra servicen till de arbetssökande och möta den ökade arbetsbelastning som följer av stigande arbetslöshet. Inom ramen för de ökade förvaltningsanslagen till Arbetsförmedlingen vill vi öronmärka medel till personal som ska anställas för att stödja och lotsa funktionshindrade och långtidssjukskrivna in i arbetslivet. Vi avsätter också medel för de personer som ska lotsa nyanlända flyktingar in i arbetslivet. Vi vill också ge Arbetsförmedlingen större frihet att erbjuda aktiva insatser då det anses lämpligt efter en individuell bedömning. Dagens system med fasta tidsgränser för när en insats får sättas in ökar risken för att fler fastnar i långvarig arbetslöshet. Vi bedömer att Arbetsförmedlingen behöver utökade förvaltningsanslag på 2010 och jämfört med anslagen . En solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring som ger löntagarna inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en central del i den gemensamma välfärden och för en väl fungerande arbetsmarknad. I synnerhet i lågkonjunktur fyller arbetslöshetsförsäkringen en viktig funktion som automatisk stabilisator för att hålla efterfrågan uppe. Vi är djupt bekymrade över vilka konsekvenser regeringens dramatiska försämringar av arbetslöshetsförsäkringen kommer att få för både enskilda och samhällsekonomin när arbetslösheten nu beräknas öka. anser att arbetslöshetsförsäkringen efter den borgerliga regeringens ständiga försämringar alltmer antagit formen av ett dåligt fungerande lappverk. Försäkringen måste därför reformeras i grunden. Vi har utvecklat vårt förslag om framtidens arbetslöshetsförsäkring i motion 2008/09:A373 En solidarisk arbetslöshetsförsäkring. Det är dock nödvändigt att skyndsamt genomföra ett antal förändringar som snabbt minskar de negativa effekterna av regeringens sabotage av försäkringen. Vi föreslår därför i vårt budgetalternativ en ökad skattefinansiering, vilket ger kraftigt sänkta egenavgifter, lägre kvalifikationskrav och bättre inkomstbortfallstäckning. Vi avskaffar den orättvisa arbetslöshetsavgiften och återinför skatteavdraget för medlemskap i a-kassan. Vi höjer den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet till och 870kr därefter 2010. höjer vi högsta dagersättningen till 990 respektive enligt samma modell. Från höjs också grundbeloppet från dagens 320 till per dag. Ersättningsnivån i aktivitetsstödet höjs på motsvarande sätt. 9.7Ge alla unga en chans står vi inför enorma utmaningar. Antalet unga som lämnar gymnasiet är rekordstort och arbetsmarknaden försämras kraftigt. Enligt beräknas unga att drabbas värst av den stigande arbetslösheten. Men ungdomar är inte en homogen grupp, och alla drabbas inte lika hårt av krisen. Särskilt svårt på arbetsmarknaden är det för unga utan slutbetyg från gymnasiet och unga med funktionsnedsättning. Den redan mycket höga ungdomsarbetslösheten kan komma att stiga dramatiskt om inget görs, och de som står längst ifrån arbetsmarknaden kommer att drabbas hårdast. som vi möter en ekonomisk kris står vi inför en långsiktig demografisk utmaning där antalet äldre ökar. Regeringen noterar den stigande ungdomsarbetslösheten i sin ekonomiska vårproposition med nöjer sig med att endast utöka antalet platser i den s.k. ungdomsgarantin. Problemet är att ungdomsgarantin är en passiv åtgärd med fokus på jobbsökaraktiviteter i grupp. Vad som krävs för att stödja unga på arbetsmarknaden är i stället fler utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder med högre kvalitet. Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Tillsammans med Socialdemokraterna och har vi i därför föreslagit omfattande satsningar för jobb och stöd till unga. Sammanlagt föreslår vi 36500 fler platser i utbildning och arbetsmarknadspolitiska program riktade till unga. Den enskilt viktigaste orsaken till att unga inte får jobb är bristande utbildning. Många av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden saknar grundläggande utbildning från gymnasiet och ibland till och med från . Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120000 unga kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasiet. Behovet av extraordinära insatser för att möta deras utbildningsbehov är därför stort. Vi vill av den anledningen sjösätta ett tillfälligt program med 10000 platser, för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) som vill komplettera sina ofullständiga grundskole- eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör till att börja med finnas och berättiga till särskild ungdomslyftsersättning eller till aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men maximalt ska utbildningen kunna pågå . Ett sådant program skulle minska trycket på Arbetsförmedlingen och skapa större möjligheter för arbetsförmedlarna att ge ett mer individuellt stöd även till dem som står närmare arbetsmarknaden. 9.7.2Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola Trots att ungdomskullarna växer kraftigt har regeringen minskat antalet studieplatser på både komvux och högskola. Risken är betydande att vi nu står inför ett historiskt trendbrott där andelen ungdomar som har möjlighet att gå vidare till högre studier kommer att minska. Vi vill kraftigt bygga ut både komvux, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och högskola. Vi vill göra en ömsesidig långsiktig överenskommelse med några branscher som ser en framtida brist på kompetens och utbildat folk. Om staten , även i tuffa tider, tar sitt ansvar och utbildar genom yrkesvux och KY, så bör dessa branscher kunna garantera praktikplatser, traineeplatser eller överbryggningsjobb för att inte förlora sin framtida konkurrenskraft. Vi vill bygga ut högskolan med minst 3685 platser, komvux med minst 4700 platser och KY med minst 2 500 platser . Enligt Kommuner och Landsting (SKL) finns det stora behov av nyrekryteringar i den offentliga sektorn , bl.a. på grund av pensionsavgångar. Rekryteringsbehovet är stort när det gäller t.ex. vårdbiträden och yrkeslärare men också när det gäller andra yrkesgrupper. Vi vill investera i ett traineeprogram i välfärden. Det räcker till ca 3000 traineeplatser. 9.7.4Praktik- och karriärcoachning på högskolan För att få jobb behöver ungdomar referenser och erfarenheter från arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, i komvux och på högskolan. föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till praktik och karriärrådgivning på högskolan. 9.7.5Praktik för nyutexaminerade akademiker När jobbkrisen förvärras drabbas även unga välutbildade hårt. Vi vill genomföra en särskild jobb- och praktiksatsning på statliga myndigheter riktad till de unga som är på väg att avsluta sina studier och möter en hård arbetsmarknad. 9.7.6Starta eget för unga Ungas vilja att starta företag är stor. Men kan inte den som är under 25år ta del av stödet till näringsverksamhet. behöver ett starkare entreprenörskap. Därför vill vi låta även yngre ta del av stödet till eget företagande. 9.7.7Snabbare och mer flexibla insatser för långtidsarbetslösa ungdomar Långtidsarbetslösheten bland ungdomar stiger snabbt. Antalet personer inskrivna i jobbgarantin för ungdomar ökar dramatiskt och förväntas fortsätta öka kraftigt. var nästan 25000 ungdomar mellan inskrivna i jobbgarantin. Ytterligare 5 600 var öppet långtidsarbetslösa och drygt 700 ungdomar var inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Samtliga av dessa drygt 30000 ungdomar hade varit arbetslösa mer än . För att möta den ökande långtidsarbetslösheten behövs ett mer modernt och flexibelt angreppssätt. Vi menar att varje ungdom måste bemötas individuellt och ges stöd på sina egna villkor och efter sina egna förutsättningar. Dessutom måste Arbetsförmedlingen ha några resurser att erbjuda t.ex. när det gäller vidareutbildning. Antalet unga i jobbgaranti för ungdomar ökar snabbt Källa: Arbetsförmedlingen. 9.7.8Snabbare och mer flexibla vägar till aktiva insatser Vi föreslår att de unga som enligt Arbetsförmedlingens bedömning behöver det, ska få ta del av jobbgarantin . Jobbgarantin är ett stelbent regelverk som inte tar hänsyn till individen. Först måste varje ungdom vara inskriven på Arbetsförmedlingen för att få del av garantin. Därefter förspills ytterligare det ges möjlighet till utbildning eller praktik. Vi menar att tiden i passiv arbetslöshet är förödande och måste kortas. Arbetsförmedlingen måste få möjlighet att bemöta ungdomar i arbetslöshet som individer på ett mer flexibelt sätt. 9.7.9Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Unga med funktionsnedsättning är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda bättre stöd behövs extra resurser. Vi vill därför avsätta 50miljoner kronor till Arbetsförmedlingen för mer individuellt stöd för unga med funktionsnedsättning. 9.7.10Möjlighet till längre praktik och utbildningar får en ung person som har varit arbetslös länge studera eller göra praktik . Den gränsen är för kort. De allra flesta ungdomar behöver inte några längre utbildningar eller praktikplatser men några gör det. Vi föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . 9.7.11Lärlingsplatser för långtidsarbetslösa ungdomar Många unga som har gått utan arbete behöver uppdatera sin kompetens, men de saknar studievana och behöver en nära kontakt med arbetslivet för att göra det. Därför vill vi inrätta 4 000 lärlingsplatser där utbildningen motsvarar yrkeskomvux men är förlagd i yrkeslivet. De arbetsplatser som tar emot lärlingar får ersättning för det. Många arbetslösa ungdomar har bristande utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Vi har tidigare lagt fram förslag om att bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Vi har ett gemensamt förslag om att investera i 3500 årsplatser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktas till unga , och avsätter 2010 för detta. För de unga som är långtidsarbetslösa och som saknar den praktiska erfarenheten och de rätta kontakterna för att komma in på arbetsmarknaden vill vi investera i ett generöst förstajobbetavdrag. Det innebär att de arbetsgivare som anställer en ung långtidsarbetslös får göra ett skatteavdrag två tredjedelar av lönen . Arbetsförmedlingen ska anvisa platserna för att uppnå önskvärd sysselsättningseffekt och garantera kollektivavtalsenliga löner. Vi avsätter till 5000 platser . 10En trygg arbetsmarknad med plats för alla Den akuta arbetslöshetskrisen får inte bli en förevändning för att sänka ambitionerna för att skapa ett tryggt och utvecklande arbetsliv där de anställdas villkor, inflytande och utvecklingsmöjligheter står i centrum. Den viktigaste aktören för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka de anställdas inflytande över situationen på arbetsplatserna är de fackliga organisationerna. Till skillnad från regeringen vill vi främja facklig organisering och skapa bättre förutsättningar för demokratiskt inflytande i arbetslivet genom fackligt arbete. Vi vill göra det billigare att vara med i facket och återställer den av regeringen slopade avdragsrätten för fackligt medlemskap. Vi återinför anslaget till facklig styrelseutbildning, arbetsmiljöutbildning och EU-bevakning. Vi återinför också stödet för korttidsutbildningar som fördelats av de fackliga organisationerna. Vi vill genomföra en rad reformer som stärker löntagarnas makt och inflytande genom stärkt yttrandefrihet i arbetslivet, lagstadgad rätt till heltid och förstärkt anställningstrygghet. De allt vanligare visstidsanställningarna utgör ett särskilt allvarligt och ökande hot mot de anställdas trygghet och möjligheterna till fackligt arbete. Allra hårdast drabbade av otrygga anställningar är ungdomar, vilket avspeglar sig i den dramatiska ökningen av ungdomsarbetslösheten. vill minimera de otrygga visstidsanställningarna och stimulera tillsvidareanställningar genom förändringar i LAS. Vi vill dessutom höja arbetsgivaravgiften för allmän visstidsanställning som kompensation för de högre utgifter dessa medför för samhället genom fler arbetslöshetsperioder och ökad ohälsa. som fifflar med skatter och utnyttjar svart arbetskraft är den största källan till skattebortfall enligt bedömning. Men svartjobb och skattefiffel är också ett arbetsmarknadspolitiskt problem. Svarta löner bidrar till social dumpning och ställer människor utanför det skydd som kollektivavtal, socialförsäkringssystem och arbetsmiljölagstiftning och arbetsrättslig lagstiftning ger. Inte minst papperslösa, människor utan uppehållstillstånd, utnyttjas på ett ofta omänskligt sätt i den svarta och grå sektorn inom exempelvis bygg-, städ- och restaurangbranscherna. ser allvarligt på de här problemen och föreslår därför en nationell strategi mot svartjobb, skattefusk och social dumpning. Bland annat innefattar satsningen ökade befogenheter och resurser till och , men också en samordnad trepartssamverkan mellan stat, arbetsgivare och fackförbund om sjysta villkor. 10.1Stöd till personer med funktionshinder Det allt hårdare tempot i arbetslivet och allt högre produktivitetskrav gör att människor med funktionsnedsättningar har fått allt svårare att göra sig gällande i arbetslivet. Insatser för att stödja och lotsa personer med funktionsnedsättningar in i arbetslivet är därför högt prioriterade. Lönebidragsanställningar är för många i denna grupp en bra möjlighet att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Vi föreslår en stegvis höjning av taken och en utökning av antalet platser med lönebidrag för att fler ska få chansen till ett arbete. fyller en viktig funktion för att erbjuda personer med funktionsnedsättningar meningsfull sysselsättning. Vi satsar på ökade anslag till för att verksamheten ska kunna bedrivas på fler orter och fler ska beredas jobb. Vi välkomnar också regeringens höjning av ersättningen till personligt biträde för personer med funktionsnedsättning, men vi anser inte att höjningen ska finansieras genom att färre beviljas biträde. Vi ökar därför anslagen så att antalet personer som omfattas av stödet kan bibehållas. Det faktum att arbetstakten och prestationskraven i arbetslivet har höjts påverkar inte bara personer med funktionsnedsättningar, utan präglar hela samhällsutvecklingen. Underbemanning, mindre tid för pauser och återhämtning och minskad kontroll över den egna arbetssituationen leder till stress och förslitning. Det höga antalet långvariga sjukskrivningar, inte minst bland kvinnor, måste ses mot denna bakgrund. För att komma till rätta med den här situationen krävs insatser av olika slag. De som är sjukskrivna eller har sjukbidrag måste erbjudas rimliga levnadsvillkor genom högre ersättningsnivåer. Men framför allt vill vi satsa på bättre rehabilitering och anpassning av arbetsplatserna för att ge människor en chans att komma tillbaka. Vi vill införa sanktioner mot arbetsgivare som inte tar sitt ansvar för rehabilitering och anpassning. I syfte att minska förslitningen och ohälsan i arbetslivet är dock det förebyggande arbetsmiljöarbetet det viktigaste. vill stärka och utveckla arbetsmiljöarbetet och ge och skyddsombuden betydligt mer resurser och bättre verktyg i sitt arbete. För att kunna utveckla och förbättra arbetslivet krävs aktuella kunskaper om utvecklingen. () bedrev mycket högkvalitativ tillämpad forskning om arbetslivet, och AU hade dessutom uppdrag att förmedla kunskaperna till såväl arbetsmarknadens parter som till myndigheter, beslutsfattare och allmänhet. Regeringens omotiverade nedläggning av har kraftigt försämrat möjligheterna att analysera, utvärdera och hitta nya lösningar på problem i arbetslivet. anser att det behövs en samlad arbetslivsforskning med ett tydligt samhällsuppdrag. Vi avser att återkomma med förslag på hur det behovet ska kunna täckas framöver. Tills vidare avsätter vi medel för arbetslivsforskning som ska förfogas över av FAS och . Sambandet mellan generella välfärdssystem och en väl utbyggd vård- och omsorgssektor och kvinnors arbetskraftsdeltagande är tydligt. Kvinnors arbetskraftsdeltagande i är också bland de högsta i världen (SOU 2004:43). De nedskärningar som drabbar den offentliga välfärdssektorn, parallellt med att regeringen infört vårdnadsbidrag och avdrag för hushållsnära tjänster, riskerar att dels försämra kvinnors möjligheter till förvärvsarbete i allmänhet, dels etablera en privat tjänstearbetsmarknad med dåliga löner och arbetsvillkor. anser att de pengar regeringen betalar ut i skatterabatter och bidrag i stället bör användas där de gör nytta för både jämställdhet och sysselsättning: för att bygga ut och stärka kvaliteten i den offentliga välfärden. Vi avvisar därför både avdraget för hushållsnära tjänster och vårdnadsbidraget, vilka bidrar till att cementera en könsuppdelad arbetsfördelning och dessutom har en orättvis fördelningsprofil. Vi satsar dessutom väsentlig mer än regeringen på stöd till den kommunala välfärdssektorn för att skapa utrymme för att behålla anställda, öka kvaliteten och förbättra villkoren för de anställda. Vår politik omfattar en rad förslag som syftar till att bryta med könsdiskriminerande strukturer i arbetslivet och skapa förutsättningar för både kvinnor och män att förvärvsarbeta och ta ansvar för det obetalda omsorgsarbetet, på lika villkor. I alla sektorer och yrken arbetar kvinnor deltid i större utsträckning än män. Anledningen är dels arbetsmarknadsskäl, dvs. att arbetsgivaren endast erbjuder deltidsanställning, dels att kvinnor av olika anledningar väljer att inte jobba heltid. Kvinnors deltidsarbete är både orsak till och en konsekvens av att kvinnor utför en större del av det obetalda hemarbetet. Deltidsarbetet innebär en rad problem. Månadsinkomsten blir lägre eftersom arbetet omfattar färre timmar. Timlönen är lägre för deltidsarbetande. Vidare har deltidsanställda mindre inflytande på arbetsplatserna, får mindre kompetensutveckling och sämre möjligheter till befordran, vilket ytterligare försämrar löneutvecklingen. Dessutom blir ersättningarna från socialförsäkringssystemen samt den framtida pensionen lägre. anser att det behövs en lagstiftad rätt till heltid för att ge kvinnor samma möjligheter i arbetslivet som män. Lagen om anställningsskydd bör kompletteras med en regel om att alla anställningar som huvudregel ska vara på heltid. Anställningar på deltid ska kunna ingås om det finns särskilda skäl och vara reglerade mellan parterna på arbetsmarknaden. Kvinnor tar ut av dagarna i föräldraförsäkringen. Enligt TCO:s pappaindex har männens uttag av föräldradagar ökat något . Men antalet män som tar ut dagar är . tar männen bara ut cirka en femtedel av dagarna, och med nuvarande takt kommer det att ta innan kvinnor och män delar lika. minskade dessutom männens uttag av VAB-dagar. Fördelningen av föräldraansvaret leder till att kvinnor i högre grad än män börjar arbeta deltid när barnen blivit större. Detta leder till att arbetsgivare betraktar kvinnor som mer riskabel arbetskraft, vilket försämrar förhandlingspositionen för alla kvinnor när det gäller löner och arbetsvillkor, även för dem som inte har barn. De s.k. pappamånaderna har inte haft någon större effekt på mäns uttag av föräldradagar. Därför är det nödvändigt att förändra utformningen av föräldraförsäkringen. Regeringen har infört möjlighet för kommunerna att besluta om vårdnadsbidrag på . Vårdnadsbidraget innebär att skattemedel används för att uppmuntra kvinnor att göra sig ekonomiskt beroende av män och axla rollen som hemmafru. Regeringen har även infört en jämställdhetsbonus som ska belöna hushåll där den förälder som tjänar mest tar ut föräldraledighet. Båda reformerna missgynnar ensamstående föräldrar, av vilka de flesta är kvinnor.