ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ258 · 2009-09-30 00:00:00 — En utvecklad hjortuppfödning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvecklad hjortuppfödning i . Viltkött är ett mycket högkvalitativt livsmedel som vi har alldeles för litet utbud av i vårt land. Därför är det angeläget att kunna medverka till att öka detta utbud. finns i bara möjlighet att föda upp hjortar i hägn med s.k. extensiv uppfödning. Det innebär att tillskottsutfodring endast undantagsvis kan förekomma. Inte sällan är dessa hägn även avsedda för jakt, vilket gör att kombinationen av jakt och kött gör att de förekommer. I andra länder har man utöver den extensiva uppfödningen även möjlighet att utfordra djuren mer kontinuerligt och kan därigenom föda upp fler djur på samma hägnade yta. Detta ger då större möjlighet till och variation av hjortuppfödning i hägn. I det svenska landsbygdsutvecklingsprogram som vi antagit handlar det om att utveckla de förutsättningar som finns. I detta sammanhang skulle det vara en tillgång att kunna öka hjortuppfödningen. Genom att kunna öka utfordringen kan man också få en ökad lönsamhet. I de flesta europeiska länder klassificeras hjortuppfödningen efter tre syften: zoo för förevisning, vilthägn för jakt, vilt och landskapsvård samt produktionshägn för ren köttproduktion. I samtliga hägn är det av yttersta vikt att man ger tillskott av det foder som mer eller mindre saknas på grund av hägnets begränsningar av det naturliga födosöket. De allra flesta hägn är för små för att tillgodose samtliga behov av tillräcklig variation och mängd, och i princip är även ett mycket litet antal djur i ett hägn mer än hägnet naturligt kan tillgodose. Detta ändras dessutom över tiden. För produktionshägn är det av största vikt att nå hög och jämn tillväxt och maximalt god hälsostatus på samtliga djur. En daglig fodergiva är dessutom rent praktiskt det bästa sättet att hantera djuren i den dagliga tillsynen. En intensiv hjortuppfödning på djurens villkor kan mycket väl stämma in med djurens väl och en god etik. För konsumentens korrekta ställningstagande är det viktigt att köttet från hägnat vilt tydligt deklareras utifrån vilka förutsättningar det har producerats.
mot · GX02MJ259 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att stärka respekten för markägarna. I har vi en väl utvecklad och ändamålsenlig allemansrätt som är unik och därför är mycket angelägen att slå vakt om. Den innebär i korthet att man har rätt att beträda annans mark utan ägarens tillstånd så länge man inte stör eller förstör. Rätten ger dessutom rätt att plocka svamp, bär, blommor m.m. Denna rätt är väl förankrad hos och accepterad av det svenska folket. I många sammanhang, inte minst i samband med fysisk samhällsplanering m.m., förkommer det ofta att företrädare för kommun, länsstyrelse, vägverk, banverk, luftfartsverk, andra infrastrukturägare, skogsstyrelse, exploatörer m.fl. beträder annans mark. Anledningarna till detta kan vara behov att uppmätning, kontroll, provtagning, fotografering m.m. Den enskilde upplever ofta dessa i förväg okända besök som ett intrång eftersom syftet med besöket har en annan inriktning än vad en normal medborgare har där allemansrätten åberopas. Jag anser att det allmänna, i en vid mening, alltid i förväg skall kontakta markägaren och erbjuda denne att närvara vid ett besök där syftet är något av det som beskrivs ovan. Denna grundläggande respekt skulle minska irritationen och underlätta kommande kontakter. I den mån besöket från det allmänna är föranlett av misstanke om brottslig gärning eller annan underlåtenhet från markägarens sida och där det finns risk för undanröjande av bevis är det givetvis inte skäligt att kontakta markägaren i förväg. Av respekt för markägarna i vill jag att regeringen ser över möjligheterna att stärka respekten för markägaren genom att de slags intrång som nämns ovan ska kommuniceras med markägaren i förväg och att markägaren ska ges möjlighet att närvara vid besöket.
mot · GX02MJ262 · 2009-09-30 00:00:00 — Miljön i vårt samhälle tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att strama upp sophanteringen i alla kommuner ytterligare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmuntra kreativitet för att hitta ännu fler sätt att återanvända det som slängs som sopor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja panten på returflaskor och burkar för att få dessa lämnade i retur. finns det många som inte sorterar sina sopor. Det behövs ytterligare påtryckning för att alla sopor ska sorteras, det behövs påtryckning på kommunerna. Många kommuner har nått långt, men alltför många behöver puffas på. Många kommuner måste ge bättre förutsättningar för invånarna för att sortera sina sopor så att det känns meningsfyllt. Att ge möjligheter att använda avfallskvarnar är ett exempel. Att höja panten på returflaskor och returburkar motiverar till en ökad insamling. Det hjälper till att motverka nedskräpningen och förhindrar även många skador på människor, djur maskiner och utrustning. Det gäller att ta till vara den goda viljan i god samverkan för att på alla sätt värna vår miljö.
mot · GX02MJ273 · 2009-09-28 00:00:00 — Kommersiellt utnyttjande av allemansrätten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda gränserna för ett kommersiellt utnyttjande av allemansrätten. har det blivit allt vanligare att kommersiell verksamhet som bedrivs i organiserad form utnyttjar våra marker, utan hänsyn till markägarens verksamhet och ofta utan markägarens vetskap. Som försvar för detta beteende hänvisas oftast till allemansrätten. Det finns flera exempel på detta. Det handlar om turistföretag som använder hästar som trampar ned och förstör, andra typer av stora turistevent med nedskräpning eller organiserad bärplockning. I det senare fallet förekommer att ett stort antal bärplockare okontrollerat skjutsas ut i markerna av de kommersiella bärföretagen, utan hänsyn till vilken verksamhet som pågår där. Den kommersiellt organiserade bärplockningen sammanfaller med bl.a. älgjakten i norra . Älgjakten har mycket starka traditioner. Den störs dock när ett stort antal plockare, utan föregående information till jägarna, kommer till ett markavsnitt som har anvisats av bärplockarnas arrangör. Jaktutövningen hindras antingen genom att viltet skräms från området eller av att antalet plockare i terrängen medför att jakten måste avbrytas av säkerhetsskäl. Allemansrätten är värd att vårda och är en unik möjlighet för oss att röra oss fritt i naturen. Med rätten följer också krav på hänsyn och varsamhet. Inte störa inte förstöra. Problemen med det kommersiella utnyttjandet av allemansrätten har blivit större och större , på ett sätt som det inte varit tänkt att allemansrätten skulle användas. Det finns inga lagregler som anger vad allemansrätten innehåller. I grundlagen finns ett påpekande om att alla ska ha tillgång till allemansrätten men inte någon definition av vad det innebär. I 7 kap 1 § anges att var och en som utnyttjar allemansrätten ska visa hänsyn och varsamhet. Det är genom en rad olika bestämmelser i som gränsen för allemansrätten dras upp och därmed vad en markägare behöver acceptera när det gäller olägenheter och skador. Det är bl.a. straffbestämmelserna om skadegörelse, tagande av olovlig väg och hemfridsbrott som begränsar allemansrätten. Det ges inte heller i ledning om vilken betydelse det har om kommersiella aktörer åberopar allemansrätten till stöd för sin verksamhet på annans mark. Den kommersiella verksamheten kan komma att hota allemansrätten så som vi har varit vana att tolka densamma. För att förhindra att så sker och för att vi även ska kunna ha kvar en väl fungerande allemansrätt, till glädje för dem som vill använda naturen i alla dess olika former, krävs det att gränserna för ett kommersiellt nyttjande av allemansrätten fastställs.
mot · GX02MJ275 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utvärdering och uppföljning av gjorda reservatsavsättningar. Det har gått riksdagsbeslutet om avsättning av betydande arealer produktiv skogsmark här i landet. Totalt handlar beslutet om att skogsmark helt eller delvis skall tas ur produktion. Beslutet i dåvarande riksdag togs också utan dokumenterad konsekvensanalys. Det finns nu anledning att närmare studera hur utvecklingen har varit av de skyddade arealerna, vilken skoglig skötsel som har förekommit för att vidmakthålla och stärka de aktuella skyddsvärdena, hur tillgänglighet och besöksfrekvens har utvecklats och om några iakttagelser har gjorts när det gäller insektsspridning till omkringliggande, stående skog från de äldsta reservatsavsättningarna. Det är angeläget att frågan om skötsel, serviceanläggningar och uppmärkning m.m. sköts på ett aktivt sätt, och här finns anledning att framhålla den lokala nivån, dvs. att intresseföreningar och enskilda skogsbrukare kan göra värdefulla och kostnadseffektiva insatser.
mot · GX02MJ278 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt utveckling av miljöarbete nationellt och tillsammans med våra grannländer runt . är en del av vårt ekologiska kulturarv och ligger de flesta svenskar nära om hjärtat. En ren och levande havsmiljö är ett oerhört viktigt mål i sig själv. Men tillstånd har flera dimensioner än det rent miljömässiga. tillstånd utmanar även en hel del av våra närmaste näringar turismen och fisket för att nämna två uppenbara exempel. Om vi vill ha en levande svensk fiskerinäring som inte bara skapar viktiga arbetstillfällen utan även befäster en stolt gammal kultur i Sveriges kustområden, måste vi gemensamt med så många parter som möjligt skapa en långsiktigt hållbar utveckling för vårt närmaste hav. Det är tyvärr bara att konstatera att ytterligare insatser behövs för att slå vakt om som livskraftig havsmiljö. I detta arbete behövs alla. Man kan konstatera att havsmiljön fick allra högsta prioritet hos den förre miljöministern och av den förra regeringens miljösatsningar. Att rädda och utveckla miljö är en fråga som inte är begränsad till ett särskilt län eller , eller för den delen ett enskilt politiskt parti, varför Östersjösatsningen är tydligt inriktad på starkt utvecklat internationellt samarbete. Det krävs kraftfulla politiska insatser och samarbete mellan länder för att förbättra situationen i . Miljömålsarbetet det vill säga arbetet med att nå de av fastslagna 16 miljökvalitetsmålen utgör en viktig förutsättning för detta arbete. Det krävs ett hårt och målmedvetet arbete för att förverkliga dem. Det går inte att åstadkomma detta från till en annan. De beslut vi fattar ger resultat först . Det är också därför som , som biståndsinsatser, byggt flera stora reningsverk i de baltiska länderna. Det ger positiva resultat. Samarbete är således nyckeln till framgång. Bara gemensamt och tillsammans med våra grannländer runt kan vi skapa en läkning av vårt sargade hav såväl för fiskare och turistvärdar i kustområdena som för våra barn och barnbarn. De måste få chansen att fiska i våra vatten precis som vi fick när vi var barn. Därför vill vi förorda att stor kraft läggs vid att fortsätta utvecklingen i den ovannämnda inriktningen och att inga tilldelade resurser får omfördelas. Arbetet måste präglas av demokrati och samarbete, varför kontakterna och dialogen med EU och grannländerna runt kontinuerligt måste utökas och förstärkas. Arbetet för att rädda kommer att ta och måste få kontinuerlig prioritet av den nu sittande regeringen.
mot · GX02MJ279 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hävda subsidiaritetsprincipen och den nationella rätten i lagstiftningsfrågor om jakt och viltvård. Förutsättningar, traditioner och kulturer skiljer sig markant åt mellan EU-länderna i frågor om jakt och viltvård. Den svenska storskogen med kalla vintrar ser helt annorlunda ut än de kala och varma områdena i eller på . Jakten här i bedrivs med andra etiska förtecken än på andra håll i . Det som anses etiskt försvarbart i en del länder fördöms av andra. Vi i har svårt att förstå småfågeljakten i , men är vi beredda att låta andra besluta om vad vi anser vara etiskt försvarbart eller inte i den svenska jakttraditionen. Vid inträdet i EU rådde stor politisk enighet om att dessa frågor inte skulle utformas i gemensam EU-lagstiftning. Varje land fattar sina beslut utifrån de nationella uppfattningarna, vilket innebär att kompetensen för de vilda djurens levnadsvillkor ska ligga hos EU:s medlemsstater. Vi ser nu hur viltvårdsfrågorna allt oftare diskuteras i EU-sammanhang, och krav ställs på gemensamma åtgärder utan att någon hänsyn tas till geografiska förutsättningar eller mångåriga traditioner. Sådana åtgärder väcker stor irritation bland breda grupper av den naturintresserade befolkningen och skadar förtroendet för hela EU-samarbetet. Vi anser därför att regeringen under ministerrådsmöten och vid kontakter med ska hävda att dessa frågor är nationella och ska lämnas utanför den gemensamma lagstiftningen.
mot · GX02MJ280 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlysa en ny Håll . inledde Stiftelsen en landsomfattande informationskampanj mot nedskräpning av våra offentliga miljöer. Kampanjen var mycket framgångsrik och gav positiva effekter . har emellertid nedskräpningen i framför allt våra storstäder och städer, på allmänna platser och i naturen, ökat markant. Den ökande nedskräpningen av allt från cigarettfimpar och mängder av förpackningar av färdigmat m.m. till dumpade cyklar i sjöar och andra vattendrag förfular inte bara miljön och skapar otrivsel bland allmänheten. Den innebär också stora kostnader för samhället för att rensa upp efter nedskräpningen. Enligt Håll Rent lägger kommuner ut sammanlagt på att städa upp skräp. Det är pengar som kommunerna i dessa tider hellre borde använda till att höja kvaliteten i välfärden skola, vård och omsorg. För att påverka medborgarnas attityder när det gäller nedskräpning på allmän plats behövs en handlingsplan för minskad nedskräpning. Regeringen bör därför ta initiativ till en ny informationskampanj om och mot nedskräpning inom ramen för Stiftelsen .
mot · GX02MJ282 · 2009-09-30 00:00:00 — Omställning för hållbar produktion och konsumtion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör prioritera forskning, utvecklingsarbete och planering av ett framtida hållbart lantbruk mot bakgrund av omställningen av vårt energisystem. Alltfler ser oljan som en begränsad resurs som gradvis kommer att behöva fasas ut och ersättas med andra alternativa och förnybara energislag. Klart är att en del oljefyndigheter redan håller på att tömmas ut, men det är mindre säkert i vilken grad som de varaktigt kommer att ersättas av andra. Riskerna ökar när alltmer av oljeexporten utgår från några få länder. Det viktiga är att alltfler ser oljan som en begränsad resurs, som gradvis kommer att behöva fasas ut och ersättas med andra energislag. Så har delvis redan skett. I använder vi väsentligt färre oljeprodukter, sett i förhållande till ekonomins storlek, än . Omställningen har dock gått längre i än i , där tillgången på olja till lågt pris länge har betraktats som självklar. Enigheten är således stor om att den hittillsvarande tillgången på billig olja sannolikt kommer att upphöra inom överskådlig framtid. Detta kommer oundvikligen att få stora konsekvenser såväl globalt som lokalt. Förutom kraftigt höjda energipriser kommer detta också att innebära att landsvägstransporter och andra energikrävande verksamheter med nödvändighet måste begränsas, inte minst av klimatskäl. En följd av utvecklingen med höjda priser på bensin och råvaror blir förmodligen också att lokal uthållig livsmedelsproduktion blir viktig på ett helt annat sätt än . Produktionen av livsmedel och bioenergi kommer att konkurrera om samma odlingsmöjligheter. Att det i övrigt råder stor osäkerhet om den framtida utvecklingen får inte tillåtas leda till att angelägen analys, forskning och planering inför de helt nya förutsättningarna för svenskt lantbruk försenas. Det är därför angeläget att regeringen måste verka för att de långsiktiga energi- och bränslefrågorna och därmed sammanhängande strukturfrågor med hög prioritet måste ingå i forskning, utvecklingsarbete och planering för ett framtida uthålligt lantbruk.
mot · GX02MJ283 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en tydlig reglering av vildsvinsjakt, inte minst vildsvinsjakt vid åtel, måste ingå som en viktig del i en ny förvaltningsplan för vildsvin. Den svenska vildsvinsstammen har ökat kraftigt . finns mellan 80000 och 100000 vildsvin i landet från och söderut. Vildsvinens skadeverkningar i jordbruksnäringen är omfattande och kostsamma. Risken för viltolyckor i trafiken ökar med en snabbt växande vildsvinsstam. sker 20003000 vildsvinsolyckor i trafiken . För att minska vildsvinens skadeverkningar i jordbruket och antalet trafikolyckor måste vildsvinsstammen beskattas genom jakt. En jaktform som används för att beskatta stammen är så kallad jakt vid åtel. Det finns många synpunkter på jaktformen, men den har stora fördelar när det gäller att selektera vilka djur som skall tas bort, och skadskjutningsrisken är betydligt mindre än vid andra jaktformer. Tyvärr har en del väldigt små markägare missbrukat jaktformen. Genom att kraftigt utfodra vildsvinen har man skapat en onaturligt stor viltstam som förorsakar skador på grannarnas jordbruk. På dessa marker, ofta mindre än , utarrenderas sedan åteljakt på denna onaturliga stam till i många fall väldigt höga arrenden. Arrendena är från dagsarrenden och uppåt. Denna jaktform är både oetisk och skapar problem för omgivningen. har på regeringens uppdrag redovisat förslag till hur en ny förvaltning av vildsvinsstammen bör se ut. Bland annat föreslår att planerad åtling och utfodring ska ske på platser som ligger på behörigt avstånd från odlingsmark. Med behörigt avstånd avser eller till främmande jordbruksmark. Det är fråga om endast en automatutfodring per och max . Ingen utfodring får ske på marker mindre än , anser . Genom att reglera detta avstånd till grannmarker går det att styra jakten så att den sker på en naturlig stam, inom den egna jaktmarken eller inom ett överenskommet jaktvårdsområde. anser också att förvaltning av vildsvin kräver mer organiserat samarbete mellan berörda intressenter och ur förvaltningssynpunkt över större geografiskt område än övriga klövviltarter i för att förebygga och balansera de skador vildsvin orsakar. Ökat samarbete behövs också för att minska konflikterna mellan jägarnas intressen och jordbruksarrendatorernas intresse att kraftigt begränsa vildsvinens skador i jordbruket samt för att minska antalet trafikolyckor med vildsvin inblandande. gav regeringen i uppdrag till att besluta om föreskrifter när det gäller åtling för jakt av vildsvin. fick då också i uppdrag att ta fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin. När regeringen därefter presenterar ett förslag till ny förvaltning av vildsvinsstammen måste en tydlig reglering av vildsvinsjakt ingå som en viktig del, inte minst vildsvinsjakt vid åtel.
mot · GX02MJ285 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åter ge kommunerna ansvaret för tillsynen av djurskyddet. Regeringen har beslutat att centralisera kontrollen kring djurskyddet. delas ansvaret för djurfrågor av , , och länsstyrelserna. tog länsstyrelserna över kontrollen och tillsynen från kommunerna. Syftet var, enligt regeringen, att säkerställa att det finns ett säkert och effektivt djurskydd i hela landet. Erfarenheterna av denna förändring är emellertid negativa. Konsekvensen av förändringen är att tillsynen har minskat drastiskt. När länsstyrelserna tog över ansvaret från kommunerna fick de mindre resurser än vad kommunerna avsatte för kontrollen och tillsynen av djurskyddet. Läget är särskilt allvarligt och besvärligt i , och . Det har framkommit i medier i samband med att fall där djur misskötts uppmärksammats. Tyvärr är det djuren och i många fall djurägaren som kommer att få lida av en bristande kontroll och tillsyn. Den utvecklingen måste stoppas. Annars kommer vi att få bevittna flera svåra fall av misskötta djur . har varit ett föregångsland när det gäller att bedriva bra, ansvarsfullt och kontinuerligt djurskydd genom återkommande kontroller och tillsyn. Den svenska grundtanken är att alla djur ska må bra och ha en god hälsa. Det ställer krav på att den miljö som djuren vistas i ska vara så djurvänlig som möjligt. Denna kontroll och tillsyn fungerade i allt väsentligt mycket väl när kommunerna hade ansvaret. Därför bör regeringen ta initiativ till att ansvaret för tillsynen och kontrollen av djurskyddet återgår till kommunerna.
mot · GX02MJ286 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör presentera förslag på märkning av mat och produkter som innehåller transfetter. Transfetter bildas vid härdning av flytande oljor. Liksom mättat fett höjer transfettet halten av det onda LDL-kolesterolet i blodet och minskar halten av det goda HDL-kolesterolet. Många hel- och halvfabrikat såsom t ex bröd, såser, pajer, bakverk, kakor och kex innehåller transfetter. Forskning tyder på att transfetter ökar förekomsten av hjärt-kärlsjukdom, prostatacancer bland män och bröstcancer bland kvinnor. Det har också diskuterats om transfett skulle kunna öka risken för typ 2-diabetes och allergier. Den forskning som finns är motstridig och man kan inte säga om det finns något sådant samband eller inte. Flera städer i , såsom och , har infört förbud av transfetter. Delstaten avser att fasa ut transfetter 2010. I får enligt lag transfett utgöra högst av fettmängden i ett livsmedel. Enligt gällande föreskrifter i ska det framgå i ingrediensförteckningen om en produkt innehåller härdat fett. Däremot finns det inget krav på att tillverkaren måste ange om fettet är delvis härdat eller fullhärdat. Beteckningen delvis härdat fett innebär alltså att det kan ingå transfett av varierande mängd. Det gör det därför omöjligt för konsument att själv välja bort transfetter. Det bör förändras. Därför anser jag att producenter ska åläggas att uppge om deras produkter innehåller transfetter. Jag föreslår att regeringen återkommer med förslag på märkning av mat och produkter som innehåller transfetter.
mot · GX02MJ288 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommunerna resurser och ansvar för tillsynen av djurskyddet. Djuren har stor betydelse för produktionen av livsmedel och naturens kretslopp. Många människor har också sällskapsdjur eller har djur som fritidsintresse. I det perspektivet spelar djurskyddet och djurens hälsa en viktig roll. har varit ett föregångsland när det gäller att bedriva bra, ansvarsfullt och kontinuerligt djurskydd genom återkommande kontroller och tillsyn. Den svenska grundtanken är att alla djur ska må bra och ha en god hälsa. Det ställer krav på att den miljö som djuren vistas i ska vara så djurvänlig som möjligt. Regeringen har beslutat att centralisera kontrollen av djurskyddet. delas ansvaret för djurfrågor av , , och länsstyrelserna. tog länsstyrelserna över kontrollen och tillsynen från kommunerna. Syftet var, enligt regeringen, att säkerställa att det finns ett säkert och effektivt djurskydd i hela landet. Men erfarenheterna av denna förändring är negativa. Tillsynen har nästan helt upphört. Tyvärr är det djuren och i många fall djurägaren som kommer att få lida av en bristande kontroll och tillsyn. Den utvecklingen måste stoppas. Annars kommer vi att få bevittna flera svåra fall av misskötta djur . Därför bör denna centralisering av djurskyddet med länsstyrelserna som ansvariga för kontrollen upphöra. Ansvaret för tillsynen och kontrollen av djurskyddet bör återgå till kommunerna.