mot · GW02MJ17 · 2009-04-01 00:00:00 — Vi är, som vi beskrivit i föregående avsnitt, starkt kritiska till att mer än häften av EU:s utsläppsminskningar kan ske utanför EU och att varit drivande för detta. EU:s mål om förnybar energi är bindande och innebär att av EU:s samlade energianvändning ska vara baserad på förnybara energikällor . Nationella målsättningar har satts av EU för var och en av medlemsstaterna. För svensk del ställer direktivet bindande krav på att uppnå en andel om förnybar energi . Regeringen har höjt denna ambition . Vidare har EU antagit ett mål om energieffektivitet som innebär energieffektivisering i förhållande till en prognos som redan innehåller en betydande förväntad effektivisering. Regeringens mål är långt mindre ambitiöst, se vidare avsnitt 7.1.2. EU har även antagit ett bindande mål till 2020 om att förnybara drivmedel ska nås av alla medlemsstater. Vi anser att bör verka för att genomsyras av målen för klimatpolitiken. Stöd och subventioner till klimatskadliga verksamheter ska fasas ut. Det viktigaste instrumentet i EU:s klimatpolitik är EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS), som innebär en kvantitativ begränsning av utsläpp från anläggningar inom energi- och industrisektorerna vilkas utsläpp svarar mot nästan hälften av unionens totala utsläpp. Utsläppsrätterna på marknaden kommer att minskas år för att göra det möjligt att minska de utsläpp som täcks av ETS jämfört med nivåer. Vi anser att systemet bör utformas för att klara minskningar på till 2020. har systemet fungerat otillfredsställande, men inför den tredje handelsperioden har en rad förbättringar införts. Inför nästa handelsperiod, 20132020, sätts det ett tak för och fördelning av utsläppsrätterna som bestäms på EU-nivå. Detta skiljer sig från den nuvarande fördelningsprocessen, där medlemsstaterna lämnar nationella fördelningsplaner efter vissa kriterier och där planerna slutligen godtas av kommissionen. Auktionering ska vara huvudregel, men en rad undantag har medgivits med motiveringen att hindra s.k. koldioxidläckage. Vi anser att auktionering ska vara huvudregeln. Vi vill, som vi nämnt i tidigare kapitel, att ska vara drivande för global utsläppshandel inom konkurrensutsatta energiintensiva industrier, exempelvis stålindustrin. Vi ser stora problem med att låta vägtransporter ingå som en integrerad del i EU:s handelssystem. Om vägtransporterna ska ingå i handelssystemet måste det vara i en egen bubbla. Annars kommer de att riskera att trycka upp kostnaderna för utsläppsrättigheter för industrin, vilket kommer att hota sysselsättningen utan att ge några positiva effekter på klimatet. Vi ställer oss av delvis samma skäl tveksamma till att införliva sjötransporter i EU:s handelssystem. Flyget omfattas av EU:s system med handel med utsläppsrätter , men bör inte ingå i samma system för handel med utsläppsrätter som industrin. Vi ställer oss positiva till EU:s bränslekvalitetsdirektiv som syftar till att minska utsläppen från transportsektorn genom att ställa hårdare krav på diesel och bensin. EU:s utsläppskrav på personbilar blev emellertid uppluckrade jämfört med det ursprungliga förslaget, som innebar högst 120 gr CO2/km/bil till 2012. Enligt beslutet omfattas av fordonsflottan, sanktionerna för att inte följa reglerna är låga och det finns möjligheter till kryphål. Vår bedömning: För att minska utsläppen av växthusgaser krävs många typer av styrmedel: informativa, legala såväl som ekonomiska. Åtgärder ska vidtas så att utsläppsminskningarna genomförs i jämn takt mot de uppställda målen. De rödgröna samarbetspartierna har, som tidigare framgått, en högre ambitionsnivå för klimatpolitiken än regeringen. Vi presenterar i denna motion ett antal åtgärder som bidrar till att dessa mål nås. Framöver kan ytterligare åtgärder behöva genomföras. Vi avser att återkomma med såväl preciseringar av lämnade förslag som nya förslag. Åtgärderna ska vidtas så att utsläppsminskningen mot de uppställda målen kan uppnås i en jämn takt. Att genomföra en ambitiös klimatpolitik kräver ett brett spektrum av åtgärder inom alla samhällssektorer. Alla sektorer måste bidra till genomförandet. Tydliga sektorsmål, som går att följa upp, behöver tas fram för olika samhällssektorer. Åtgärderna kan gälla såväl information och lagstiftning som stöd till forskning och investeringar samt ekonomiska styrmedel som skatter, avgifter, subventioner, certifikat och handel med utsläppsrätter av olika slag. Koldioxidskatten är ett brett verkande och effektivt styrmedel. Handel med utsläppsrätter är ett effektivt styrmedel för att få största möjliga klimateffekt till lägst kostnad. Klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) har visat sig leda till kraftiga utsläppsminskningar och har blivit alltmer effektiva över tiden. Vi avser att använda samtliga styrmedel för att uppnå de uppställda klimatmålen. Om det visar sig att insatta åtgärder inte gör att vi närmar oss målen tillräckligt snabbt är vi beredda att föreslå ytterligare åtgärder och skärpningar, som ökade investeringar och skärpta ekonomiska incitament. Fördelningspolitiska och regionala effekter av åtgärderna ska beaktas. I kapitlen 711 lämnar vi förslag till ett antal åtgärder inom de olika samhällssektorerna. I detta avsnitt tar vi upp några åtgärder av sektorsövergripande karaktär. 6.2.1Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) Vårt förslag: Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) ska återinföras. Vi motsätter oss starkt regeringens beslut att avveckla klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Klimp infördes av den rödgröna majoriteten 2002 och var en vidareutveckling av de lokala investeringsprogram (LIP) som infördes . Klimp beräknas enligt leda till minskade utsläpp av växthusgaser på koldioxidekvivalenter och har en positiv effekt på sysselsättningen. Det är lika mycket utsläpp som ca 180 000 genomsnittliga svenskar orsakar (inkluderar dock inte utsläpp i andra länder från svensk konsumtion). Projekten inom Klimp beräknas dessutom minska energianvändningen i med och leda till miljöförbättringar inom ramen för flera av de 16 nationella miljökvalitetsmålen. Klimpbidrag på beräknas resultera i klimatinvesteringar på . Utsläppsminskningarna görs i ca 900 projekt som genomförs av kommuner, företag och andra organisationer. Flera av de påbörjade projekten pågår ända till 2012. Klimatnyttan per bidragskrona har ökat . Klimatinvesteringarna beräknas ge dubbelt så stor klimatnytta jämfört med de lokala investeringsprogrammen (LIP). Trots att Klimp har varit framgångsrikt och trots att en enig klimatberedning föreslog ett utvecklat investeringsprogram, har regeringen valt att avveckla Klimp. Vi föreslår därför att klimatinvesteringsprogrammet ska fortsätta. Vi ser exempelvis ett stort behov av investeringar inom bioenergi omhändertagande av spillvärme, distributionsnät för värme och fjärrkyla, lagring av värme och kyla samt teknik för produktion och uppgradering av biogas. Ett ökat uttag och tillgång till biogas har också stor betydelse för transportsektorn, där utsläppen till skillnad från andra sektorer nu ökar. Biogasen har stor potential som lokalt producerat bränsle för kollektivtrafik. Utvecklingen av bioraffinaderier, det vill säga anläggningar för framställning av el, värme och drivmedel bör därför stimuleras. Programmen ska särskilt utformas så att det är de mest samhälls- och klimatmässigt effektiva åtgärderna som beviljas och genomförs. bör vara i världsfronten när det gäller att ta fram ny och innovativ energiteknik. ligger långt framme när det gäller utveckling av bland annat solceller, vågkraft och nya former av vindkraftverk. Det internationella behovet av miljöteknik för att minska energianvändning och skadliga utsläpp kommer att öka kraftigt framöver. De länder som ligger främst i utvecklingen kommer då att kunna utveckla sin industri och få stora exportframgångar. Vi vill därför öka satsningarna på energiforskning och forskning för att minska klimatpåverkan från industrin. För att ny energi- och klimatteknik ska kunna ge ekonomiska fördelar för krävs också att tekniken kan kommersialiseras i landet. För att detta ska kunna ske krävs att det finns en svensk hemmamarknad som stödjer en sådan produktion. Därför krävs utöver ökade forskningsresurser även en satsning på kommersialisering av ny teknik, till exempel genom stöd till pilotanläggningar, bidrag till teknikdrivande investeringar inom industrin och riktad offentlig teknikupphandling som kan driva på utvecklingen av ny miljöteknik. Energi ska användas effektivt och med låg inverkan på klimat och miljö. All använd energi ska vara förnybar. ska energipolitiken tillförsäkra en god tillgång på energi för att säkra välfärd och sysselsättning. ska ha ett överskott av el till fördel för både klimatet och industrins konkurrenskraft. Vi rödgröna partier anser att regeringen i sin proposition inte tillräckligt har tillvaratagit den potential som finns för att uppnå dessa mål. Vi föreslår i denna motion både mer ambitiösa mål och kraftfullare åtgärder för att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i . Utgångsläget för att få till stånd en effektivare och miljövänligare energianvändning och energitillförsel i är relativt gott. Den totala energianvändningen ökar mycket långsamt trots en kraftig ekonomisk tillväxt . Denna trend väntas fortsätta enligt senaste prognos, baserad på oförändrat regelverk , se tabell 4. Tabell 4 energibalans 19902020 Bostäder o service m.m. Utrikes flyg och sjöfart Kol, koks, hyttgas Biobränslen, avfall, m.m. Källa: ER 2009:14, tabell 33. 1990 och 2005 utfall, 2010 och 2020 prognos. Prognoserna bygger på styrmedel beslutade fram och på ekonomiska antaganden . Vårt förslag: Ett mål om effektivare energianvändning bör sättas upp till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet. Utifrån faktiskt utfall och prognos kan verklig och prognostiserad energieffektiviseringstakt i förhållande till BNP beräknas, se tabell 5. Tabell 5 Energieffektivisering vid business-as-usual Källa: BNP 199005 , 20052020 , se Källa tabell 4. Övriga beräkningar gjorda utifrån denna tabell. Trots en årlig konstaterad och prognostiserad BNP-tillväxt på , ökar energianvändning och tillförsel med bara några tiondels procent . betyder det att energianvändningen har effektiviserats med i förhållande till BNP. förväntar i sin prognos, baserad på styrmedel beslutade till och med , en energieffektivisering på . EU har i en handlingsplan ställt upp ett mål om ökad energieffektivitet som syftar till en minskning av energiförbrukningen fram till 20209. enades EU:s stats- och regeringschefer om att betona behovet av att öka energieffektiviteten i i syfte att uppnå besparingsmålet om av den beräknade primära energianvändningen. underströks betydelsen av att medlemsstaterna använder sina nationella handlingsplaner för energieffektivitet i just detta syfte. Målet är dock inte rättsligt bindande för medlemsstaterna. EU:s mål innebär en årlig energibesparing på jämfört med prognosen för energiförbrukningen . Denna prognos, en så kallad business-as-usual-beräkning innebär i sig att den totala primära tillförseln av energi i EU ökar vid en antagen ökning av BNP . EU:s mål, som regeringscheferna ställt sig bakom, innebär alltså en total energieffektivisering på (2,40,6+1,5). Regeringen föreslår i propositionen att ska anta ett mål om 20 procents effektivare energianvändning i förhållande till 2008, vilket motsvarar . Målet ska omfatta samtliga samhällssektorer och inkludera effektiviseringar i varje steg av energitillförseln inkluderande omvandling/förädling, distribution och slutlig användning. Detta sätt att formulera målet är ungefär jämförbart med EU:s beräkningsmetoder och med effektiviseringsmåttet Totalt tillförd energi i tabell 5. Vi konstaterar att regeringens förslag till mål för energieffektivisering, i förhållande till BNP, är ytterst blygsamt. Det överensstämmer i stort sett med prognos vid oförändrade styrmedel, . Regeringen har alltså ingen som helst ambition att genom nya åtgärder främja en ytterligare energieffektivisering. Det är i sig häpnadsväckande. Än märkligare blir regeringens obefintliga ambitioner om man jämför dem med målet i som innebär en total energieffektivisering i förhållande till BNP på . Det är ändå en handlingsplan som statsministern och övriga stats- och regeringschefer ställde sig bakom vid och uppmanade medlemsstaterna att lägga till grund för sina nationella handlingsplaner. De rödgröna partierna anser att i sin nationella handlingsplan för energieffektivitet ska utgå från den högre ambitionsnivån uttryckt i . EU:s mål omfattar dock hela EU och är inte länderuppdelat. Det är därför inte möjligt att översätta det till svenska förhållanden. Exempelvis kan förutsättningarna för effektivisering av hela energikedjan från primärenergi till slutanvändare i vissa avseenden vara högre i många EU-länder med stora andelar kondenskraft och låg fjärrvärmeutbyggnad. Vår försiktiga bedömning är ändå att det bör vara fullt möjligt att effektivisera energianvändningen i . Det motsvarar i genomsnitt . Målet uttrycks på samma sätt som i regeringens förslag, som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet i förhållande till BNP i fasta priser och inkluderar effektiviseringar i varje steg av energitillförseln inkluderande omvandling/förädling, distribution och slutlig användning. Effektiviseringen bedöms vara så stor att totala energianvändning skulle kunna minska trots ökad produktion och välfärd. Med målet som grund ska åtgärder utarbetas som syftar till att nå målet. En del sådana åtgärder föreslås i regeringens femåriga energieffektiviseringsprogram 20102014. I denna motion föreslås ytterligare åtgärder. Vår bedömning: Elektriciteten ska användas till de ändamål där den har högst verkningsgrad. Möjligheten att införa vita elcertifikat bör prövas. För alla hushåll bör obligatorisk, individuell och timvis mätning med eget kostnadsansvar för förbrukningen av el införas. Vi förordar en politik som tryggar den svenska tillgången till el och upprätthåller effekten i energisystemet. Vår utgångspunkt är att har goda förutsättningar att klara detta. Redan utan ytterligare åtgärder visar prognoserna på ett mycket kraftigt elöverskott i . Till detta ska också en höjning av ambitionerna för elcertifikatssystemet samt en fortsatt utbyggnad av den förnybara elproduktionen åren därefter läggas för att ge en rättvisande bild av den svenska elbalansen framöver. redovisade beräkningar visar att nettoexport av el ytterligare kommer att förstärkas framåt 2030 redan utan detta antagande om fortsatt utbyggd produktionskapacitet. Med nya styrmedel är det möjligt att både minska användningen av el i och att ytterligare öka produktionen av förnybar el. Elektricitet är en särskilt värdefull energiform som bör utnyttjas främst för de ändamål där den gör störst nytta och inte med bevarad verkningsgrad kan ersättas av andra energiformer. Vi vill genomföra en elväxling från energislösande lågproduktiv användning i främst icke energiintensiv industri och hos hushållen till högproduktiv produktion i process- och tillverkningsindustrin och en utbyggnad av järnväg och effektiva el- och hybridbilar. Vi vill pröva att befrämja en effektivare elanvändning med ett system för vita elcertifikat. Det är ett styrmedel där staten sätter ett obligatoriskt mål för energibesparingar och identifierar de parter som kommer att vara ålagda att uppnå målet, vilka åtgärder för energieffektivisering som kommer att ingå, hur de genomförda åtgärderna och deras besparingar ska mätas och verifieras m.m. Dessutom beslutar staten om hur handel av certifikat ska ske. och har redan infört sådana system och andra länder planerar för dem. har visat intresse i direktivet om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster. Även stöd till effektivisering i from av t.ex. klimatinvesteringsprogram eller program för effektivisering av offentliga lokaler bör prövas. Riktad offentlig teknikupphandling där beställare går samman och efterfrågar mer effektiva produkter än de som ursprungligen finns på marknaden bör stödjas och administreras av . För alla hushåll bör obligatorisk, individuell och timvis mätning med eget kostnadsansvar för förbrukningen av el införas. Den förnybara energin svarar i för en större andel av energiförsörjningen än i något annat EU-land, 4043 procent10. är det framför allt vattenkraften och bioenergin som bidragit med stora andelar. Användningen av bioenergi i olika former har ökat starkt . Vindkraften står nu på tröskeln till sitt stora genombrott i . För övrig förnybar energi, som till exempel sol- och vågenergi, drivs ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete med begynnande marknadsintroduktion, där svensk spjutspetsteknik i många fall ligger väl framme. Under det rödgröna samarbetet 19982006 utvecklades många av de styrmedel som starkt bidragit till denna positiva utveckling. Bland annat höjdes koldioxidskatten i flera omgångar, biodrivmedel befriades från energi- och koldioxidskatt, förmånsvärdet för miljöbilar sänktes och fordonsskatten koldioxiddifferentierades. Stödet till forskning och utveckling höjdes, ett klimatinvesteringsprogram, Klimp, och en lag om alternativa bränslen vid bensinstationer infördes. Ett system med elcertifikat för att stimulera utbyggnaden av den förnybara energin sattes igång . Som omnämns i andra avsnitt föreslår vi fortsatt utveckling av flera av dessa styrmedel. En snabb utbyggnad av den förnybara energin och en kraftfull energieffektivisering är de främsta verktygen för att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i . De rödgröna partierna vill därför öka andelen förnybar energi snabbare än EU:s och regeringens mål. Vi vill bygga ut stödsystemen för förnybar elproduktion och satsa på forskning, utveckling och demonstrationsanläggningar. Den förnybara energins möjligheter att bli en viktig tillväxtbransch i ska tas till vara. 7.2.1Mål för andelen förnybar energi Vårt förslag: Den förnybara elproduktionen bör byggas ut med ny el. Målet för andelen bilar som inte drivs med fossila bränslen bör sättas till . Andelen förnybar energi 2020 bör vara av den totala energianvändningen. I EU:s klimat- och energipaket ska uppnå förnybar energi . Regeringen föreslår att ska godkänna målet förnybar energi till 2020. Vi föreslår i denna motion ytterligare satsningar på förnybar energi, bland annat vad gäller förnybara drivmedel och förnybar el. Den förnybara elproduktionen bör byggas ut med ny el. Det är en högre ambition än i regeringens förslag. föreslår vi ett högre mål för energieffektivisering. Vi föreslår att ska godkänna målet att andelen förnybar energi 2020 bör vara av den totala energianvändningen. Vår bedömning: Certifikatsystemet för förnybar elproduktion ska vidareutvecklas. Målet bör sättas till ny el från förnybara källor 2020. Det långsiktiga målet i elcertifikatssystemet för ny förnybar el ska vara till 2030. Elcertifikatssystemet är ett kraftfullt styrmedel för stöd till ny förnybar elproduktion med framför allt etablerad teknik som biokraftvärme och vindkraft. För ny teknik, som än så länge är dyrare, som havsbaserad vindkraft, sol- och vågenergi, behövs också kompletterande eller särskilda styrmedel eller stöd. Vi bedömer att det finns goda förutsättningar att med främst biokraftvärme och vindkraft uppnå åtminstone ny förnybar elproduktion 2020. bör ges i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter lämna förslag till utveckling av elcertifikatssystemet för att nå detta mål. Vi vill också redan nu lägga fast ett långsiktigt mål om förnybar el 2030. Vårt förslag: Regeringen bör återkomma med förslag till ett långsiktigt kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft. I avvaktan på detta ska energiskatteavdraget för havsbaserad vindkraft på per kWh kvarstå även efter 2009. Vår bedömning: En nationell planeringsram för vindkraft fastställs till motsvarande en årlig produktionskapacitet på 2020, varav till lands och till havs. Problemet med uttagsskatt för vindkraftskooperativ måste klargöras. Reglerna för nätanslutning av förnybar el bör utvärderas. Vindkraften står nu inför ett stort kommersiellt genombrott i . Produktionen från vindkraft har fördubblats på bara , och det finns mycket omfattande planer på utbyggnad av stora vindkraftparker både på land och till havs. Vi stöder regeringens förslag om planeringsmål 2020 för vindkraften och för klarläggande av regler för nätanslutning m.m. Däremot föreslår vi, som ovan nämnts, ett högre mål för elcertifikatssystemet för att ta tillvara det stora intresse som finns. Ett särskilt stöd, som kompletterar elcertifikaten, behövs till den havsbaserade vindkraften, som än så länge har högre kostnader än den landbaserade. Regeringen bör återkomma med förslag till ett långsiktigt kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft. utgår ett stöd i form av energiskatteavdrag med per kWh. Stödet avses dock upphöra vid utgången av 2009. Vi föreslår att stödet ska kvarstå tills vidare i avvaktan på en ny långsiktig stödform. Vindkraftens decentraliserade struktur har gynnat ett utspritt ägande i form av andelar i vindkraftskooperativ. Omkring en tiondel av den svenska vindkraften ägs i denna form. Vi anser den mycket positiv, inte minst då den kan bidra till en ökad lokal förankring av vindkraften. Denna ägarform hotas emellertid av som vill belägga försäljning av el till andelsägare med uttagsskatt. Regeringen bör klargöra hur problemet kan lösas. Vår bedömning: Staten bör, som komplement till EU:s utsläppshandel, stödja insatser för att befrämja att kvarvarande fossil energi i fjärr- och kraftvärmesystemen successivt ersätts med förnybar energi. Vi vill utreda vilka möjligheterna och kostnaderna är för en utbyggnad av fjärmvärmenät. har en unik resurs i form av ett väl utbyggt fjärrvärmesystem i de flesta större tätorter. Till detta kopplas också elproduktion i kraftvärmeverk i en allt större utsträckning. Tack vare kraftfulla styrmedel, beslutade av tidigare socialdemokratiska regeringar och i rödgröna samarbeten, har en kraftfull övergång från fossila bränslen till biobränslen ägt rum. Fossila bränslen förekommer fortfarande i huvudsakligen tre former: som topplast kalla vinterdagar i många anläggningar, i vissa större koleldade kraftvärmeverk samt i några större nybyggda naturgaseldade kraftvärmeverk. De flesta av dessa helt eller delvis fossildrivna anläggningar ingår i EU:s system för utsläppshandel. Detta innebär ett incitament att minska utsläppen från anläggningarna genom helt eller delvis byte av bränsle. Det är dock tveksamt om incitamentet är tillräckligt stort, med hänvisning till att den svenska fossildrivna elproduktionen ofta konkurrerar med ur klimatsynpunkt ännu sämre alternativ i våra grannländer. Staten bör därför med lämpliga åtgärder stödja insatser för att befrämja en snabbare ersättning av fossil med förnybar energi i dessa anläggningar. Sådana insatser kan till exempel vara stöd till forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik, till exempel bioförgasning, och vid behov kompletterande lagstiftning, investeringsstöd eller ekonomiska styrmedel. Vi föreslår att en särskild utredning tillsätts som systematiskt undersöker möjligheter och lämpliga åtgärder för att inom rimlig tid fasa ut kvarvarande fossila bränslen inom svensk fjärr- och kraftvärme. Eftersom kraftvärmeproduktion utnyttjar energin i bränslet oerhört effektivt bör möjligheterna att öka produktionen av kraftvärme utnyttjas maximalt. är värmeuttaget ofta begränsande för kraftvärmeproduktionen. Det är därför av stor vikt att fjärrvärmenäten kan byggas ut . På detta sätt kan värmeproduktionen ökas vilket också gör det möjligt att producera mer el i anläggningarna. Dessutom kan fjärrvärmenäten anslutas till processindustrier så att spillvärme från deras verksamheter kan komma till nytta. Vi vill utreda vilka möjligheterna och kostnaderna är för en utbyggnad av fjärrvärmenät. Vår bedömning: Kompletterande stödformer till solenergi och annan förnybar energiteknik ska utvecklas.