mot · GX02A419 · 2009-10-06 00:00:00 — Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men maximalt kunna pågå . För att pressa tillbaka den ökande långtidsarbetslösheten måste Arbetsförmedlingen ha tillräckliga resurser att erbjuda. Utöver Ungdomslyftet föreslår vi därför mer pengar till jobbutbildning, lärlingsplatser, förstajobbetavdrag och bättre stöd till unga med funktionshinder. 6.4Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik Men det finns ungdomar som, trots att de har sökt jobb aktivt och fått del av praktikplatser och korta utbildningar, ändå inte har fått ett jobb efter en lång tids arbetslöshet. Vi kan inte lämna dessa ungdomar vind för våg. Senast inskrivning vid Arbetsförmedlingen vill vi därför ställa krav på ungdomarna att delta i Utbildningsstarten. Utbildningsstarten innebär både en rättighet och en skyldighet att delta i en yrkesinriktad utbildning med arbetsplatsförlagd praktik (en jobbutbildning eller en lärlingsplats). Modellen är hämtad från , som har en av de lägsta nivåerna på ungdomsarbetslösheten i EU. De ungdomar som hellre vill utbilda sig inom det reguljära utbildningsväsendet och har den behörighet som krävs kan välja att studera på komvux eller på högskolan. 6.4.1Jobbutbildning till unga 2500 platser Många arbetslösa ungdomar har bristande utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Men regeringen har gjort stora nedskärningar. Antalet unga mellan som deltar i arbetsmarknadsutbildning har minskat personer till 189 personer , enligt . stiger arbetslösheten med rasande fart och unga är i stort behov av arbetsmarknadsutbildning. Vi vill bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med 2500 platser som riktas till unga upp till 20102011 och 1250 platser . Vi vill också göra det möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar. får en ung person som har varit arbetslös länge studera eller göra praktik . Den gränsen är för kort. De allra flesta ungdomar behöver inte några längre utbildningar eller praktikplatser men några gör det. Vi föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . Många unga som har gått utan arbete behöver uppdatera sin kompetens men de saknar studievana och behöver en nära kontakt till arbetslivet för att göra det. Därför vill vi inrätta 2500 lärlingsplatser där utbildningen motsvarar yrkeskomvux men är förlagd i yrkeslivet. De arbetsplatser som tar emot lärlingar får ersättning för det. Vi föreslår 3000 lärlingsplatser och 2011 och 1500 lärlingsplatser . För de unga som antingen har varit arbetslösa länge eller riskerar att vara det och som saknar den praktiska erfarenheten och de rätta kontakterna för att få jobb, vill vi investera i ett generöst första-jobbet-avdrag. Det innebär att de arbetsgivare som anställer en ung långtidsarbetslös får göra ett skatteavdrag på två tredjedelar av lönekostnaden, . Arbetsförmedlingen ska anvisa platserna för att uppnå önskvärd sysselsättningseffekt och garantera kollektivavtalsenliga löner. Vi föreslår 4 000 förstajobbetavdrag 20102011 samt 2 000 förstajobbetavdrag . 6.4.4Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Unga med funktionsnedsättning är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. av alla inskrivna på Arbetsförmedlingen hade en funktionsnedsättning. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda bättre stöd behövs extra resurser. Vi vill därför avsätta till Arbetsförmedlingen för mer individuellt stöd till unga med funktionsnedsättning. föreslår dessutom en ny satsning på ett utvecklingsår med aktivitetsstöd för unga med funktionsnedsättning. Programmet bör utvärderas och ges en större omfattning. Inom ramen för anslag beräknas kostnaderna till på Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader och till aktivitetsstöd. 6.4.5Snabbare övergång från studier till arbete För att få jobb behöver ungdomar utbilda sig i sådant som arbetsgivarna efterfrågar. Dessutom behöver de erfarenheter från och kontakter med arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, komvux och på högskolan. när arbetsmarknaden är extra ansträngd föreslår vi dessutom fler praktikplatser vid statliga myndigheter för nyutexaminerade akademiker och ett traineeprogram till de kommuner och landsting som vill ta chansen att nu nyrekrytera nästa generations välfärdsarbetare. 7Anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning Regeringen säger sig vilja satsa mest på dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Men i själva verket har stödet till långtidsarbetslösa försämrats genom stora neddragningar av de riktade anställningsstöden. Istället har regeringen infört s.k. nystartsjobb, vilka bokförs på statsbudgetens inkomstsida som minskade intäkter. Nystartsjobben ger arbetsgivare ekonomisk kompensation som motsvarar arbetsgivaravgiften . Det finns även nystartsjobb för unga , för deltidsarbetslösa och för nyanlända flyktingar. De s.k. särskilda nystartsjobben ger arbetsgivare en dubbel kompensation när de anställer personer som haft ersättning från sjukförsäkringen . Nystartsjobben är en rättighet för de personer som uppfyller kriterierna, och alla arbetsgivare har möjlighet att anställa nystartsjobbare utan anvisning från Arbetsförmedlingen. har regeringen utvidgat systemet med nystartsjobben. Vid anställning av långtidsarbetslösa personer får arbetsgivare fördubblad kompensationsgrad av lönekostnaden. Dessutom har regeringen avskaffat kravet på att anställningsförmånerna ska tillämpas enligt kollektivavtal eller vara likvärdiga med de kollektivavtal som gäller i branschen. Nystartsjobben kan dessutom kombineras med andra nedsättningar av socialavgifter. hade i genomsnitt 17100 personer ett nystartsjobb. hade av deltagarna arbete efter avslutat nystartsjobb, medan åter var arbetslösa. Det finns ännu ingen komplett utvärdering av nystartsjobben. Men regeringen hänvisar själv i budgetpropositionen till en uppföljning av programmet av företaget . Av undersökningen framgår att en majoritet av arbetsgivarna skulle ha anställt någon även utan möjlighet till den rabatt Nystartsjobben ger och endast en femtedel uppger att de inte hade anställt utan nystartsjobb. Sammantaget finns en stor risk att arbetsgivare sätter i system att erbjuda kortvariga anställningar med nystartsjobb och att de i liten grad leder till varaktiga jobb. vill därför ersätta nystartsjobben med anställningsstöd där det krävs en anvisning från Arbetsförmedlingen. Anvisningen är viktig för att Arbetsförmedlingen ska kunna kontrollera att arbetsgivare inte systematiskt utnyttjar anställningsstöden för att få tillgång till billig arbetskraft, samt för att kunna kontrollera att arbetsgivarna erbjuder kollektivavtalsenliga löner och villkor i övrigt. Vi avvisar också nedsättningen av socialavgifter för alla unga . har visat i en granskning att åtgärden haft obetydlig om ens någon effekt på sysselsättningen och stora dödviktseffekter. Istället har nedsättningen resulterat i ökade vinster för företag med många unga anställda utan krav på motprestation i form av nyanställningar. Statens nettokostnad för nedsättningen beräknas uppgå till 2010. Vi i avvisar nedsättningen och föreslår istället, tillsammans med Socialdemokraterna och , riktade insatser till arbetslösa unga i vår gemensamma ungdomssatsning. Generellt vill vi erbjuda långtidsarbetslösa riktade anställningsstöd med högre subventionsgrad, som möjliggör anställningar med löner och anställningsförmåner i enlighet med kollektivavtal. () har utvärderat de tidigare förstärkta anställningsstöden för långtidsarbetslösa och konstaterat att de var framgångsrika. Den genomsnittliga arbetslöshetsperioden hade förkortats med . Tack vare den höga subventionsgraden hade de personer som står längst från arbetsmarknaden fått arbete. Vi avsätter utrymme för 7500 platser i plusjobb för långtidsarbetslösa, varav 2500 ska vara vikta för personer . För denna grupp är subventionsgraden . Utöver detta vill vi ha 5000 platser i förstärkt anställningsstöd med en subventionsgrad på . Vi återinför 1000 platser till programmet Gröna jobb för långtidsarbetslösa. Vidare vill vi ha 2000 platser med anställningsstöd för långtidssjuka och 4000 platser med anställningsstöd för nyanlända istället för de s.k. instegsjobben. Våra anställningsstöd har högre subventionsgrad än regeringens nystartsjobb och kostar betydligt mer. Samtliga anställningsstöd redovisas på budgetens inkomstsida som skattekrediteringar. För att kompensera kommunerna för vår utbildningssatsning inom äldre- och handikappomsorgen avsätter vi resurser för utbildningsvikariat i enlighet med den modell som gällde under . Vi avsätter utrymme för sammanlagt 3000 vikarieplatser . Vi avsätter också medel till och anslag för att täcka kostnaderna för programmet Gröna jobb. Merkostnadsersättning för plusjobb anslås under 1:3. Tabell 4: förslag till anställningsstöd jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen 2010 (anställningsstöd för nyanlända ersätter instegsjobb och redovisas ej) Kostnad, miljoner kr 3000 fler platser än regeringen Vi står inför ett förestående generationsskifte på arbetsmarknaden. Enligt Kommuner och Landsting beräknas av de anställda inom vård- och omsorgsyrken i kommuner gå i ålderspension . 25000 personer eller av denna personal är och beräknas gå i ålderspension . finns det många unga arbetslösa som utbildat sig på gymnasiet eller komvux för arbete inom vård och omsorg. Inom äldreomsorgen saknar av personalen i mediankommunen yrkesförberedande utbildning för arbete i vård och omsorg. För att höja utbildningsnivån inom äldreomsorgen föreslår vi ett kompetenshöjningsprogram som ger unga en väg in i arbetslivet genom utbildningsvikariat. Satsningen beskrivs närmare under utgiftsområde9. För att kompensera kommunerna för utbildningssatsningen avsätter vi resurser för utbildningsvikariat i enlighet med den modell som gällde under . Vi avsätter utrymme för sammanlagt 3000 vikarieplatser , därefter 5000 platser . Vikariaten är utformade som ett arbetsmarknadspolitiskt program riktat till långtidsarbetslösa som har utbildning från vård- och omsorgsutbildning på gymnasiet eller komvux. Ersättningen uppgår till maximalt per dag, vilket motsvarar en månadslön på ca . I det fall den avtalade lönen är högre för den tjänst som ska tillsättas med en vikarie får kommunen själv betala mellanskillnaden. Utbildningsvikariaten är en bra möjlighet för arbetslösa att få aktuell arbetslivserfarenhet och kommer att underlätta den förestående generationsväxlingen. Vikariaten finansieras med en skattekreditering och syns som minskade intäkter med 2010. 8Stöd till personer med funktionsnedsättning Enligt SCB:s rapport från fjärde kvartalet har ungefär 900000 människor i åldrarna en funktionsnedsättning och en halv miljon människor har nedsatt arbetsförmåga. Det motsvarar var femte person i arbetsför ålder. Andelen kvinnor med funktionsnedsättning är större än andelen män. Varannan person med funktionsnedsättning är i åldersgruppen . var arbetslösheten för personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga . Arbetslösheten för personer med funktionsnedsättning utan nedsatt arbetsförmåga var 4,2procent. För personer utan funktionsnedsättning var arbetslösheten 4,6procent. ingick enligt SCB av de funktionsnedsatta i arbetskraften, jämfört för befolkningen totalt och för de ej funktionsnedsatta. Bland funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga ingick i arbetskraften. Ett allt hårdare tempo i arbetslivet och högre produktivitetskrav gör att människor med funktionsnedsättningar fått allt svårare att göra sig gällande i arbetslivet. Även i tider av god konjunktur är det mycket svårt för personer som inte har full arbetskapacitet eller som har behov av hjälpmedel och anpassning av arbetsplatsen att hitta ett jobb. I rådande läge med kraftigt stigande arbetslöshet blir situationen ännu svårare för personer med funktionsnedsättning. ökar därför merkostnadsersättningen till för att erbjuda fler sysselsättning, öka den geografiska spridningen och förbättra villkoren för de anställda. uppdrag är att skapa meningsfulla och utvecklande arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. För att detta uppdrag ska vara möjligt måste finnas i hela och ta ett regionalt ansvar. Regeringen föreslår att ska ha oförändrat ca 18 700 anställda . är helägt av staten och en viktig del av den svenska arbetsmarknadspolitiken. ifrågasätter allt fler om svarar upp mot de krav och mål som staten satt upp för verksamheten, inte minst för att den geografiska spridningen minskar och kraven på de anställda ökar. En strukturomvandling har pågått inom en period där tillverkningsindustri läggs ned och ersätts med arbete inom tjänstesektorn. Det är på sätt och vis en nödvändig omställning som motsvarar villkoren på arbetsmarknaden i övrigt. Men den får inte innebära att människor blir utslagna till följd av att man inte orkar med tempot. Genom att anamma en alltför bemanningslik verksamhet försvårar möjligheterna att verka med geografiskt stor spridning och många av dem som tidigare sysselsattes i verksamheten. Det finns flera exempel där människor gått från ett meningsfullt arbete i till sjukskrivning och sjuk- och aktivitetsersättning. verksamhet mäts i antalet arbetstimmar. hade regeringen som mål att antalet arbetstimmar skulle uppgå till 24,4 miljoner. Enligt självt krävs en nivå runt för att ska finnas och kunna bedriva bra verksamhet i hela landet. Det är en nivå som anser sig ha möjlighet att vidmakthålla och även öka. anser att antalet arbetstimmar måste ligga på minst 25 miljoner för att ska kunna fullgöra sitt regionala uppdrag. I budgetmotion för 20102012 tillför vi mer resurser till i form av ökad merkostnadsersättning för att kunna erbjuda fler sysselsättning och att erbjuda sysselsättning med stor geografisk spridning under bättre arbetsvillkor. Vi föreslår att merkostnadsersättningen ökar med ytterligare i nivåhöjning 20102012 så att den täcker ytterligare en miljon arbetstimmar, vilket motsvarar ca 700 arbetstillfällen. har också ett avkastningsmål på . anser att detta ekonomiska mål kan skapa hinder för företagets kärnuppgift, dvs. att rehabilitera människor genom arbete tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. En översyn bör göras kring detta mål som företagets soliditet ska vara på en långsiktigt acceptabel nivå. Lönebidrag är också en bra form av understöd för att underlätta ett inträde och få ett fotfäste på arbetsmarknaden. föreslår både höjning av taket för bidraget och en ökning av antalet platser. Speciellt i nuvarande konjunkturläge är det bra att investera i människors möjligheter att bli kvar på arbetsmarknaden och säkerställa att de inte hamnar i utanförskap genom arbetslöshet. Arbetsförmedlingen har tidigare föreslagit i sina budgetunderlag att lönebidrag kan utgå om någon får en funktionsnedsättning på sin befintliga arbetsplats. Detta kan underlätta anpassade anställningar och rehabiliteringsarbete. Därför bör lönebidrag beviljas även för redan anställda. avsätter pengar för att det ska kunna genomföras. I vår budgetmotion avsätter ytterligare , och för att tillföra 1200 platser och för att höja lönebidragstaket med . Samma takhöjning sker för skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), antalet platser ökar med 340 till en kostnad av 2010 och 2011 samt 2012. Regeringen har beslutat att statens förmånsrätt att återkräva utbetald lönegaranti i samband med konkurser och företagsrekonstruktioner ska slopas. Vi anser att staten åter ska ges den möjligheten, vilket innebär en minskning av utgifterna på anslaget 1:11 med . har regeringen genomfört besparingar på sammanlagt för . Antalet anställda på har minskat , vilket innebär att den centrala och regionala tillsynen samt möjligheterna till förebyggande arbete genom regelutveckling minskat. Enligt motiveringen är nedskärningarna ett led i regeringens åtgärder för att minska den statliga byråkratin. Neddragningen har ibland motiverats med att det finns skyddsombud. Men de valda skyddsombuden är löntagarnas ombud och inte myndighetspersoner. Regeringens argumentation verkar ha som utgångspunkt att staten kan avsäga sig sitt ansvar för arbetsmiljöarbetet genom att vältra över ansvaret på valda företrädare på arbetsplatserna. Det är därför med viss oro vi ser på utredningen om anslagen till skyddsombuden. har det till och med rapporterats och registrerats 105000 arbetsskador och merparten av dessa är arbetsolyckor. 28000 arbetsolyckor som medförde frånvaro från arbetet och 52000 som inte ledde till sjukfrånvaro har anmälts. Till detta kommer 12000 olyckor på väg till eller från arbetet. Förutom arbetsolycksfallen har det anmälts nästan 11000 arbetssjukdomar. Mörkertalet är stort, men uppskattar att det kan handla om drygt 3000 arbetsrelaterade dödsfall . Det är således fler som dör av arbetsrelaterade orsaker i än som dör i trafiken. De anmälda arbetsskadorna har minskat men ligger fortfarande på en hög nivå. Den vanligaste arbetssjukdomen är belastningsskador till följd av tunga lyft samt ensidiga och ansträngande arbetsställningar. Även skador och sjukdomar som följd av stress och av psykosociala skäl är en viktig faktor. Det finns skäl att tro att detta problem kommer att växa med den ökade pressen och stressen i arbetslivet. fick en stadig resursökning och kunde anställa fler arbetsmiljöinspektörer. Studier visar att det finns ett samband mellan antalet inspektörer och arbetsmiljöns positiva utveckling. Regeringens nedskärningar riskerar därför att bromsa den positiva utvecklingen och leda till ökad sjukfrånvaro och fler olyckor. Internationella arbetsorganisationen () rekommenderar en arbetsmiljöinspektör per 10000 anställda. Det skulle innebära ca 400 arbetsmiljöinspektörer för del. För att uppnå denna nivå måste vi få ytterligare ca 80arbetsmiljöinspektörer. Istället minskar nu alltså antalet inspektörer på grund av regeringens nedskärningar och arbetsmiljötillsyn kommer att vara långt under den nivå som är normal för länder med motsvarande levnadsstandard. Regeringens arbetsmarknadspolitik kan dessutom försvåra arbetet för friska arbetsplatser ytterligare. Med sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen pressas lönerna ned och rädslan för omställning ökar. Det drabbar såväl arbetslösa som löntagare. Med fler privatiseringar och småföretag som ska slå sig in på välfärdsmarknaden riskerar kollektivavtalens omfattning att minska och arbetsmiljötillsynen att bli allt mer kostsam. Fler visstidsanställningar ökar stressen och tystar ned arbetsplatserna. Regeringens politik förstärker de tendenser som redan finns till uppdelning av arbetskraften i ett A- och ett B-lag. Kvinnor, ungdomar, utlandsfödda och kortutbildade kommer att få än sämre möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden på lika villkor. Det kommer att försvåra arbetet för ett hälsosamt arbetsliv. Arbetet för friska arbetsplatser är avgörande för samhällsekonomin och för löntagarnas ställning i arbetslivet. Vi såg konsekvenserna av nedskärningarna i form av ökad ohälsa och orkar av löntagarna inte jobba fram till pensionen. Enligt undersökningar anser av arbetstagarna och arbetsgivarna att inspektionerna är relevanta och ger effekt. Arbetsgivarnas administrativa kostnader för arbetsmiljöarbete beräknas uppgå till 3miljarder kronor eller och arbetsplats. Då räknas inte vinsterna för utebliven sjukfrånvaro in. Arbetsmiljöarbetet utgör således ingen belastning för arbetsgivarna eller samhällsekonomin; tvärtom är friska arbetsplatser avgörande för en positiv utveckling. som utrett den danska modellen med bl.a. är ute på remiss via ett delbetänkande till . Utredningen ska redovisa slutbetänkandet . Det är mycket märkligt att regeringen nu föreslår ett pilotprojekt innan utredningen och remissvaren kommit med synpunkter och förslag. Inriktningen i regeringens arbetsmiljöpolitik är också att koppla arbetsmiljöarbetet till lönsamhet. Det kan förvisso vara lönsamt att ha ett bra förebyggande arbetsmiljöarbete, men verksamheten måste självfallet bedrivas även om inte kortsiktig företagsekonomisk lönsamhet uppnås. Regeringen vill anslå för pilotprojektet. avvisar detta förslag. Som ett svar på de uppmärksammade dödsfallen har regeringen föreslagit att tillförs till informationsinsatser. Det motsvarar cirka en tredjedel av de nedskärningar som verket tvingats till sedan den borgerliga regeringen tillträdde. vill prioritera arbetsmiljöarbetet på lång sikt och anslår mer än regeringen till . Anslaget ska användas så att det gör maximal nytta i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och ska inte inskränkas till informationsinsatser. Vi avsätter också att användas för arbetsmiljöutbildning för fackliga förtroendevalda 2010, samt 2011 och 90miljoner kronor 2012. Den har blivit allt mer eftersatt. Anslaget till de regionala skyddsombudens verksamhet ökas med 20102012. De fackliga organisationerna betalar för denna verksamhet. I princip ska skyddsombudens verksamhet betalas av arbetsgivare, för den regionala verksamheten indirekt via statsanslag. Regeringens avveckling av () innebar en förskingring av kunskaper och resurser. bedrev en värdefull forskning inom områden som hälsa och ohälsa i arbetslivet, arbetsmarknad och sysselsättning, arbetsrätt, arbetets organisering, ergonomi och belastning, fysikaliska och kemiska hälsorisker, integration och mångfald samt utvecklingsprocesser i arbetslivet. Utan denna forskning kommer inte minst att ha betydligt sämre underlag för sitt fortsatta arbete. Efter nedläggningen av har arbetsmiljöforskningen hamnat i strykklass. De insatser som görs via FAS till olika projekt, t.ex. om mobbning vid , är bra men uppväger naturligtvis inte den tidigare neddragningen och splittringen av arbetslivsforskningen. anser att arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen är av oerhörd vikt för att säkerställa en bra arbetsmiljö även . Vi anser att det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden och som kan bidra till att resultatet av forskningen kommer till praktisk tillämpning. Hur detta centrum ska organiseras återkommer vi till i kommande budgetförslag. avsätter vi i fria forskningsmedel för arbetslivsforskning att fördelas av FAS och till för främst tillämpad forskning.