ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02So430 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bättre livshjälpsmöjligheter. Just nu pågår en debatt kring livshjälp vs dödshjälp. Rätten, eller möjligheten, att få ett läkarassisterat slut på livet väcker både frågor och oro. sker debatten om att få avsluta livet med starkare emfas än debatten om behovet av livshjälp. Vårdens trovärdighet vilar på att vi vet att de ska göra sitt bästa för att bota, lindra och upprätthålla liv. Många som är positiva till dödshjälp säger att man själv ska få bestämma när livet är slut. Hur sjuk ska man vara för att få bestämma detta? Vem ska avgöra vad som är patientens verkliga vilja och hur deprimerad ska en patient vara för att anses ha beslutskompetens att avsluta sitt eget liv? I vissa fall kanske en gränsdragning för dem som då blir satta att fatta beslut inte är så svår, men det kommer alltid att finnas många fall där det kommer att rymmas många tveksamheter. Hur ska då sådana fall avgöras? Röstning, majoritetsavgörande, en nämnd som lik den i domstol ska bestämma om livsavslut eller ej? En svårt sjuk person som känner sig som en belastning kanske vill avsluta sitt liv. Är detta ett giltigt skäl? Funktionshinder av större slag, ska det bli en giltig orsak? Problemet är också att när vi väl klivit över tröskeln kommer med tiden kriterier att förändras. Det kan bli svårare, men möjligen också lättare, att få kriterier som godkänner beslut om dödshjälp. Livshjälp måste istället vara det som vi förespråkar, dvs. att lindra, bota och stödja de som av olika skäl har det mycket svårt och i livets slutskede behöver extra stöd. Ingen ska behöva dö ensam, om döden är förväntad. Sjukvård och samhälle måste i alla lägen ställa upp med resurspersoner kring dem som är på väg att lämna livet för att med kraft, kunskap och innerlighet stödja och lindra smärta, ångest och oro. Regeringen bör se över stödet till dem som befinner sig i terminalvård eller motsvarande tillstånd för att de och anhöriga skall klara den svåra situation de står inför. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02So431 · 2009-10-02 00:00:00 — Överskott av influensavaccin till fattiga länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om influensavaccin mot den nya influensan. har köpt på sig rätten till ett stort lager influensavaccin. Så mycket att det skulle räcka till två doser per person. Enligt de rekommendationer vi nu hör räcker det med en dos för att få fullgott skydd. Istället för att avbeställa övertaliga doser skulle kunna skänka överskottet till länder där ekonomin sätter käppar i hjulet för en fullsaklig vaccinering. Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GX02So432 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetens hos personalen på ungdomsmottagningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomsmottagningarnas tillgänglighet. Ungdomsmottagningarna har spelat och spelar en viktig roll i arbetet för unga människors sexuella hälsa. Trots detta är antalet oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar högt i . har kritiserat för detta och rekommenderade en satsning på sex- och samlevnadsundervisning i och utanför skolan. Det är då naturligt att bygga vidare på det arbete som utförs på dessa mottagningar. Tyvärr har de väldigt olika förutsättningar i olika delar av landet. Såväl tillgänglighet som kompetens hos personalen varierar. Det är viktigt att nå inte bara kvinnor utan också unga män. Personalen bör också ha hbt-kompetens. Det är också viktigt för de långsiktiga resultaten att ungdomsmottagningarna kan tillhandahålla preventivmedel, subventionerade akut-p-piller, testning och rådgivning . På en del håll stänger man mottagningarna eller har öppet endast till men för det preventiva arbetet. Ungdomsmottagningar måste finnas inom räckhåll för ungdomarna. finns omkring 230 ungdomsmottagningar men inga krav på att de ska finnas i varje landsting eller i varje kommun. Det kan leda till att ungdomar inte har någonstans att vända sig till med sina frågor om sexualitet och samlevnad. Ska preventionsarbetet lyckas måste det finnas goda förutsättningar för både tillgänglighet och tillgång till kompetens. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GX02So433 · 2009-10-02 00:00:00 — Nationellt kompetenscenter för palliativ vård vid livets slut med särskilt fokus på äldre och multisjuka tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att etablera ett palliativt center. Palliativ vård är en aktiv helhetsvård av den sjuke och familjen genom ett tvärfackligt vårdlag när förväntningarna är att förlänga livet. Målet för palliativ vård är att ge högsta möjliga livskvalitet åt både patienten och de närstående. Palliativ vård ska tillgodose fysiska, psykiska, sociala och andliga behov. Den ska också kunna ge anhöriga stöd i sorgearbetet. (WHO:s definition 1990 , 2002). Ingen fråga borde beröra oss så mycket som döden. Därför är det av största vikt att omsorgen och vården vid livets slut inte bara fungerar utan även synliggör de som är berörda. Ett inrättande av ett kompetenscenter skulle innebära att kunskaper, erfarenheter och utbildning och forskning inom området samlas. Detta är viktigt för att utveckla den palliativa vården. Ett palliativt center ska fungera som en plattform för utvecklingsarbete där man tillvaratar den kompetens och forskning som redan finns och implementerar den i praktiskt arbete. I ett sådant utvecklingsarbete bör även E-hälsa och en IT-strategi ingå, för att höja kvalitén ytterligare och se till att resurserna används på rätt sätt Regeringen har beställt en utredning kring en nationell cancerstrategi. I den framkommer att prognoser visar på en kraftig ökning av antalet personer som kommer att leva med cancer. Även om har jämförelsevis goda behandlingsresultat för flera cancersjukdomar så står vi inför stora utmaningar framöver. Där utgör den palliativa kompetensen ett viktigt inslag. Det har även visat sig att den palliativa kompetensen och vården har prioriterats olika inom landet dvs. att geografi kan avgöra vilken palliativ vård som kan erbjudas. I detta sammanhang kan nämnas att kommun lämnade in en intresseanmälan angående ett kompetenscenter för palliativ vård, på uppmaning av den utredare som då utredde SOU 2001:6 Döden angår oss alla. Från nationellt håll har man senare uppmanat kommun att jobba vidare med frågan. besökte 2004 för att få en presentation av utvecklingsarbetet och de planer man hade för ett center. kommun fortsätter detta arbete enträget och har ett mycket nära samarbete med nationella företrädare inom professionen som arbetar både nationellt och internationellt, bl.a. med företrädare för Nationella Rådet för palliativ vård. Ett kompetenscenter för palliativ vård är ett led i att utveckla en nationell likvärdighet i den palliativa vården och naturligtvis stimulera den lokala utvecklingen. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02So435 · 2009-10-02 00:00:00 — Rätten till ledsagning på allmänna platser samt i annan kommun än hemkommunen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till ledsagning på allmänna platser samt i annan kommun än hemkommunen samt att begär att regeringen i samarbete med olika intressenter arbetar för att få fram en modell för detta. Att få ledsagning är oerhört viktigt för många människor med funktionsnedsättning, t.ex. för synskadade. har det vidtagits åtgärder för att lösa detta när det t.ex. gäller järnvägsstationer och flygplatser. Det som fortfarande inte är löst är situationen på vissa allmänna platser, som stora köpcentrum och liknande. Detta är ett stort problem eftersom sådana platser ofta är mycket svårorienterade. På dessa platser vore det befogat med någon form av ledsagarservice som är gemensam för hela köpcentret. Ett annat problem som borde kunna lösas på ett smidigare sätt är att få ledsagning utanför den egna kommunen, hemkommunen. Om man har beviljats ledsagning enligt socialtjänstlagen är det vistelsekommunen som är ansvarig. Detta innebär att man måste gå igenom ytterligare ett ansökningsförfarande också för den kommun som man tillfälligt vistas i. Detta är inte rimligt. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02So440 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kostnaderna för rättspsykiatrisk vård. I de fall domstolarna dömer till fängelse är det staten som står för kostnaderna . Så är inte fallet då domstolsutslaget blir rättspsykiatrisk vård. Då är det landstingen som blir ansvariga för kostnaderna. Kostnaderna ökar dramatiskt för landstingen då allt fler döms till rättspsykiatrisk vård och vårdtiderna blir allt längre. Detta är alltså helt utanför landstingens kontroll eftersom det handlar om domstolsutslag och man därför inte kan påverka kostnadsutvecklingen för vården. Risken är att de ökade kostnaderna tränger ut annan psykiatrisk vård som är viktig för att bl.a. förebygga framtida problem. Kostnaderna för rättsväsendet oavsett om det handlar om fängelse eller vård bör ligga på staten. Det är staten, genom lagstiftning som kan påverka straffpåföljderna och inte landstingen. Därför bör man se över möjligheterna att föra över kostnaderna för den rättspsykiatriska vården på staten och i andra hand en skatteväxling med landstingen med samma syfte.
mot · GX02So442 · 2009-10-01 00:00:00 — Kvalitetssäkring av ledarskapet inom vård och omsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en kvalitetssäkring av ledarskapet i äldreomsorgen kan genomföras. Barn- och utbildningsverksamheterna och äldre- och handikappomsorgerna är kommunernas, och därmed samhällets, viktigaste välfärdsområden. Dessa verksamheter är också ständigt föremål för politisk uppmärksamhet och för medias berättigade granskning. Det finns dock en mer seriös och långsiktig diskussion om innehåll, utveckling och kvalité i dessa verksamheter. I denna diskussion påpekas ofta från olika håll att ledarskapet är en mycket viktig del. Ledarskapet påverkar ekonomi, trivsel, sjukfrånvaro, resultat och kvalité i verksamheten. På barn- och utbildningssidan finns en statlig rektorsutbildning för alla som arbetar som skolledare. Detta bidrar givetvis till en mer likvärdig skola för landets elever men rektorsutbildningen bidrar också till en tydlig rektorsroll för rektorer, personal, elever, föräldrar och beslutsfattare. Chefsrollen inom äldre- och handikappomsorg är svår. Förvirringen gällande titulatur är total. Det är en verksamhet som är i gång varav chefen i bästa fall tjänstgör 40. Speciellt i mindre kommuner förväntas även första linjens chefer i vård och omsorg förutom själva verksamhetens krav på kunskap om åldrande, sjukdomar och funktionshinder även behärska ekonomi, arbetsrätt, rehabilitering, konfliktlösning, socialrätt, fastighetsfrågor, livsmedelslagstiftningen, olika datastöd och mycket annat. En allt för stor del av personalen saknar ordentlig grundutbildning. Kommunernas knappa ekonomi sätter gärna fokus på kostnader snarare än på vårdens innehåll och kvalité. Verksamheten omfattar ett antal professioner. Cheferna inom äldreomsorgen måste ges bättre förutsättningar att utveckla en bra verksamhet och ett gott medarbetarskap. En översyn av chefskapet och utbildningsbehovet bör ske i äldreomsorgen för att denna viktiga välfärdstjänst ska kunna kvalitetssäkras. Det måste vara ett tydligt uppdrag där ansvar och befogenheter följs åt.
mot · GX02So443 · 2009-10-01 00:00:00 — IT:s roll för säkerheten i vården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IT:s roll för säkerheten i vården. rapporterade om 34 fall av allvarliga IT-haverier inom vården, detta mellan . Flera av dessa medförde stora problem. En vanlig förklaring är buggar i programvarorna; en förklaring som dock ger en förenklad bild av problemet. Vårdgivarens ansvar för datasystemen underskattas. Bristande IT-rutiner, gammal hårdvara och ovilja att göra nödvändiga investeringar för att garantera tillräcklig säkerhetsnivå är inte sällan bakomliggande orsaker till dessa haverier. Antalet sjukvårdsbehövande, till följd av felmedicinering eller andra misstag i vården är oklart, men anses av och vårdgivare vara högt och förorsaka lidande och i värsta fall dödsfall. Sammantaget pekar detta på både en potential och ett behov av att öka fokus på hur IT används, och kan användas, på ett säkert sätt i vård och omsorg. IT är en förutsättning för att klara en ökning av antalet vårdbehövande och även säkerställa den vård som ges . Den nationella strategin måste vidareutvecklas och förtydligas, bl.a. med uppföljnings- och utvärderingsbara mål, med ökat fokus på säkerhet och robusthet, och också kopplas till utvecklingen av vården och omsorgen som aktualiseras av den demografiska utvecklingen.
mot · GX02So451 · 2009-10-05 00:00:00 — Tvångsvård av gravida missbrukare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utifrån ett barnperspektiv verka för att kvinnor avstår från alkohol och droger under graviditeten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gravida kvinnor som använder alkohol eller droger i sådan omfattning att det föreligger stor risk att barnet skadas av missbruket ska kunna omhändertas för tvångsvård i de fall kvinnan motsätter sig vård på frivillig basis. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en fjärde specialindikation i lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) bör införas som skydd för det ofödda barnet. En ny och omfattande forskningsöversikt från visar att även små och måttliga mängder alkohol under graviditeten kan skada fostret. Det finns en risk att barn drabbas av t.ex. hyperaktivitet, koncentrationssvårigheter, avvikande beteende och relationsproblem. Fyra av åtta studier visar detta. Utifrån ett barnperspektiv bör gravida därför avstå från alkohol. Detta är också uppfattning. föds många barn i med skador på grund av moderns missbruk. Det har varit känt . Barnet kan t.ex. få skador på centrala nervsystemet, utvecklingsstörning, försenad mental utveckling eller födas med en liten och underutvecklad hjärna. Det finns barn som visar klara abstinenssymtom redan vid förlossningen. brukar svårigheterna bli uppenbara och som vuxna har många kvarstående problem med svårigheter att behålla jobb, psykiska besvär, eget missbruk och kriminalitet. Med tanke på alla svårigheter ett allvarligt missbruk medför är det av vikt att se till att kvinnan får vård under graviditeten. Utifrån ett barnperspektiv bör den svagare parten dvs. det ofödda barnet har rätt att födas med så goda förutsättningar som möjligt. är den gravida kvinnan inte motiverad till frivillig behandling utan är fången i sitt missbruk. Det finns förvisso exempel på att gravida fått tvångsvård men då handlar det om kvinnans eget vårdbehov. Den s.k. generalindikationen om fortgående missbruk har varit tillämplig liksom den eller de specialindikationer som finns i lagen om vård av missbrukare i vissa fall. Som lagen är utformad finns dock ingen specialindikation som skyddar det ofödda barnet. För att undvika att flera barn med fetala skador av alkohol och narkotika föds är det därför nödvändigt att införa en specialindikation i LVM som ger möjligheter att tvångsvårda den gravida missbrukaren som inte samtycker till frivillig vård. Därigenom slipper barnet skador och modern slipper den livslånga skulden att ha alkoholskadat sitt barn. För en kvinna med allvarligt missbruk som inte medverkat till frivillig vård och behandling torde tvånget ändå finnas närvarande även efter barnets födelse, då barnet med all sannolikhet måste omhändertas enlig lagen om vård av unga (LVU).
mot · GX02So452 · 2009-10-05 00:00:00 — Socialsekreterares kompetens och ålder i barnärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lägsta åldersgräns för socialsekreterare som handlägger barnärenden inom . Kommunerna måste som arbetsgivare garantera de mest utsatta barnen och familjerna rättssäkerhet och kontinuitet genom erfaren och välutbildad personal. Tyvärr kommer signaler från många kommuner i landet att det ofta är unga, nyutexaminerade socionomer som får handlägga de allra svåraste ärendena, dvs. barnärenden och barnutredningar. Som exempel visar för arbetsliv och socialvetenskap () genom en enkätundersökning riktad till 300 socialsekreterare inom social barnavård i att hade arbetat på sin arbetsplats mindre än . tänkte söka nytt arbete. Det visade sig också att de nyutexaminerade och minst erfarna socialsekreterarna i jämförelse med sina mer erfarna kollegor oftare var anställda i områden med lägre genomsnittsinkomst, högre arbetslöshet, högre andel invandrare liksom också högre andel barn och ungdomar som omhändertagits. Bilden är troligen likartad i hela landet. Barnens rätt i samhället () ställer krav på att den som arbetar med barnfrågor i organisationen ska vara och ska ha någon form av erfarenhet av barn och ungdomar. Samma krav borde med rätta finnas inom . Att arbeta med svåra ärenden i handlar om myndighetsutövning, om utsatta barn och deras föräldrar och kräver goda kunskaper om barn och familjer. För att klara det svåra uppdraget som socialsekreterare och kunna stötta familjerna, omhänderta och placera barn och bistå familjehemmen krävs också att man har legitimitet och erfarenhet. När en socialsekreterare börjar arbeta med barnärenden borde det vara självklart att han eller hon får handledning av mer erfarna kolleger. Även om är en angelägenhet bör regeringen verka för att kommunerna tar ett större ansvar för en fungerande socialtjänst. behöver erfaren personal som vill fortsätta arbeta inom . Personalomsättningen på våra socialkontor är som regel alldeles för hög, vilket i förlängningen inte minst drabbar de utsatta barnen.
mot · GX02So453 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till handikapporganisationerna. Var femte person i har en funktionsnedsättning som påverkar det dagliga livet. I många situationer uppstår hinder som begränsar. Konsekvensen blir att människor med funktionsnedsättning inte alltid kommer i åtnjutande av sina grundläggande mänskliga rättigheter rättigheter som de flesta tar för givna. Handikapporganisationerna har viktiga erfarenheter av hur samhället fungerar för personer som har funktionsnedsättningar. Handikapprörelsens arbete syftar till att människor med funktionsnedsättningar ska kunna vara delaktiga i skola, arbete, fritid och samhället i övrigt som andra medborgare. Samhället ställer ökade krav på handikapporganisationerna. Såväl nationellt som internationellt hålls handikapporganisationerna fram som de legitima företrädarna för människor med funktionsnedsättningar. Det är viktigt att handikapporganisationerna ges ekonomiska förutsättningar att svara mot de krav som samhället ställer. Mot den bakgrunden bör regeringen klargöra hur man ekonomiskt vill stödja handikapporganisationernas fortsatta och viktiga arbete för ett samhälle för alla.
mot · GX02So457 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska genomföra det man åtagit sig i Agenda 22 vad gäller tillgänglighet för alla. Regeringen undertecknade för funktionshindrade, Agenda 22. Detta var målet i ett långt arbete som har bedrivits och av flera regeringar i FN. De nya reglerna förpliktar dock. När det gäller tillgänglighet har den förra regeringen satt upp målet att till 2005 ska alla offentliga lokaler vara tillgängliga för alla. Vi kan fortfarande se brister vad gäller detta. Det har blivit mycket bättre, men det finns fortfarande många brister. Inte minst gäller det för lokaler som inte det offentliga direkt förfogar över men där samhällstjänster ändå bedrivs, t.ex. Posten AB:s uppdragsgivare för utlämning och mottagning av brev och paket samt kulturlokaler som är av äldre datum. Det finns självklart exempel som är strålande där man klarat tillgängligheten på ett utmärkt sätt, och sådana exempel borde tas fram för att visa hur man kan arbeta med tillgänglighet. Tillgänglighet gäller ju inte endast myndigheter, kommuner och landsting. Det gäller i allra högsta grad för kommersiella lokaler, och där finns tydliga regler vid ny-, om- och tillbyggnad men då handlar det om bygglov. Detta är ett område där det finns mycket övrigt att önska. Vi kan så gott som läsa artiklar där offensiva funktionshindrade försökt komma in i butiker, restauranger etc. I andra fall kan det gälla just nya lokaler där man ändrat i planen under resans gång, inte på ett sådant sätt att man behöver nytt bygglov utan i detaljer. Ett bra exempel på detta är där man i ett nybyggt hotell har byggt en lobby som är och där golvet har en sluttning hela vägen. Detta innebär att en rullstol blir praktiskt taget omöjlig att använda. Lagstiftningen behöver ses över för att funktionshindrade ska kunna få tillgång till alla lokaler, såväl myndigheter som kommersiella lokaler. När nu undertecknat för funktionshindrade förpliktar det, och det måste också följas av faktiska åtgärder från statens sida. En första sådan åtgärd borde väl vara att se över lagstiftningen om tillgänglighet. presenterade regeringen i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL) en strategi för hur målen för tillgänglighet ska nås . Den stora frågan är dock om målet om tillgänglighet för alla kommer att uppnås 2010. Fyra av fem kommuner försummar arbetet med att ta bort uppenbara hinder för personer med funktionshinder och om man ska nå målsättningen i den nationella handlingsplanen att enkelt avhjälpta hinder i offentlig miljö ska vara borttagna 2010 så behövs kraftfulla insatser. Det visar en enkät bland samtliga 290 kommuner som gjorts av SKL. Ett flertal organisationer däribland () tror heller inte att man kommer att hinna uppnå målet. Vi kan fortfarande se många brister inom tillgängligheten och dessa blir ett stort hinder för personer med funktionsnedsättningar att delta i samhället som andra. Det är dags att gå från ord till handling när det gäller frågan om tillgänglighet för alla.
mot · GX02So461 · 2009-10-02 00:00:00 — Ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamståendes rätt till assisterad befruktning. I är assisterad befruktning tillåten för lesbiska par , men inte för ensamstående som på detta sätt önskar skaffa barn. Ensamstående kan däremot godkännas som adoptivförälder. har alltid legat långt framme när det gäller familjepolitiska frågor. Det är inte rimligt att man diskriminerar en hel grupp barnlängtande kvinnor på grund av deras civilstånd och tvingar dem att åka utomlands till andra länder där lagstiftningen kommit ett steg längre, som , , , och . behöver en mer modern lagstiftning för insemination som inkluderar ensamstående. Då får även denna grupp ta del av den kunskap den svenska sjukvården har att erbjuda, och deras barn har rätt att få reda på donatorns identitet. Men framför allt sänder det en signal till barnen att det sätt de kommit till på är annorlunda men inte fel, ett budskap som de inte får från samhället. Det är hög tid att tar sitt ansvar även för ensamstående som vill skaffa barn och ger dem rätt till assisterad befruktning.