ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02So514 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoholtillstånd för äldreboenden. Att åldras med värdighet och ha en vardag som innehåller valfrihet, glädje och stimulans måste vara ledord i den svenska äldrevården. Äldre som av olika skäl flyttar in på ett äldreboende ska inte behöva uppleva att livet förändras drastiskt på ett negativt sätt. Den svenska äldrevården behöver därför förbättras och behöver också öppna ögonen för de små detaljerna i livet som gör det lilla extra. Att eller lördag till middagen kunna få ett glas vin är en sådan fråga. Det finns flera äldreboenden som visat intresse för att få servera alkohol under kontrollerade former. Tyvärr innebär dock gällande alkohollagstiftning stora svårigheter för äldreboenden att uppfylla kriterierna för att få ett alkoholtillstånd. Det är nu hög tid att ändra på detta. Personalen på äldreboenden har ett viktigt uppdrag att ta hand om våra äldre och att tillgodose deras behov och önskemål. I sitt arbete har en viss del av personalen på äldreboenden också rätt att ge de boende mediciner. Dessa mediciner köps in av äldreboendet och säljs sedan vidare till den enskilde. Ett liknande tillvägagångssätt vore önskvärt också för hanteringen av alkohol. För att på ett lämpligt sätt tillgodose önskemål om att få ett glas vin eller öl till maten borde äldreboenden undantas från alkohollagstiftningen och bli berättigat att bedriva en försäljning av alkoholhaltiga drycker till de boende. För att säkerställa att försäljningen sker på ett lämpligt och säkert sätt bör personalen, som ska vara berättigad till detta, kunna utbildas. Att tillåta försäljning av alkohol på äldreboenden kan vid första anblick framstå som annorlunda men det vore i praktiken något som faktiskt skulle upplevas som höjd livskvalitet för många av våra äldre.
mot · GX02So515 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av öl, vin, cider och starksprit. Sedan inträde i EU råder det en etableringsfrihet på den svenska öl-, vin-, cider- och spritmarknaden. Det innebär att privata aktörer som uppfyller vissa kriterier fritt får tillverka och distribuera alkoholhaltiga drycker. Vid försäljning av de tillverkade produkterna är aktörerna dock begränsade till tre olika distributionskanaler: restauranger, partihandlare och Systembolaget. Systembolaget har en given särställning som försäljningskanal, men att sälja sina produkter genom det ordinarie sortimentet är en tids- och kostnadskrävande process. I praktiken har de större aktörerna en stark konkurrrensfördel eftersom Systembolaget i huvudsak bygger sin bedömning på volymefterfrågan, vilket är en fullt legitim utgångspunkt, men det försvårar kraftigt för de mindre tillverkarna. Även om deras produkt är starkt efterfrågad krävs det volymer som de har svårt att snabbt kunna leverera. Det bör därför övervägas hur de mindre aktörerna kan ges bättre möjligheter för att skapa en bättre konkurrenssituation. Ett viktig led i detta skulle vara att tillåta gårdsförsäljning av öl, vin, cider och starksprit. Tillverkare som tar vara på svenska råvaror och som gynnar utveckling, ofta i landsbygd, vad gäller dryckeskultur ska inte motarbetas på det sätt som sker genom förbudet mot gårdsförsäljning. Mackmyra Svensk Whiskey utanför är ett ypperligt exempel på ett företag som skulle kunna utvecklas ännu starkare om gårdsförsäljning blev verklighet. Det är ett småskaligt företag som tillverkar whiskey av svenska råvaror och som sätter sin egen prägel på en hel region. Allt fler turister lockas att besöka Mackmyra för att, som i de flesta andra europeiska länder, såväl provsmaka som köpa whiskey direkt på plats. har den så kallade lämnat sitt slutbetänkande till regeringen, men där anförs tyvärr att gårdsförsäljning inte ska tillåtas med hänvisning till Systembolagets monopolställning. Ingen entydig och samlad bild ges dock av hur en gårdsförsäljning skulle påverka negativt. Ett särskilt motstånd kring att tillåta gårdsförsäljning av starksprit framkommer visserligen, men då handlar det mest om en oro för Systembolagets försäljningssiffror. Det är dags för att överge ett förbud som blir allt mer otidsenligt. Det är fullt möjligt att upprätthålla en restriktiv alkoholpolitik även om gårdsförsäljning skulle bli verklighet. Förändringen innebär inte ett kraftigt avsteg utan endast en mer rimlig svensk linje och en anpassning för att stärka lokala producenter och svensk turism.
mot · GX02So517 · 2009-10-02 00:00:00 — Suicidforskning och psykisk livräddning som folkbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma vikten av suicidforskning.1 begär att regeringen återkommer med ett förslag till åtgärdsprogram för en folkbildningssatsning i psykisk livräddning. 1 Yrkande 1 hänvisat till UbU. Suicid är ett folkhälsoproblem som skördar ca 1500 liv i . Suicid är också ett globalt problem, varför samarbete över nationsgränser i denna fråga är ytterst angeläget. Utbyte i forskningssammanhang blir också extra viktigt för att kunna förvalta gemensamma forskningsresurser. NASP (Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa) har sitt säte vid i och har flera internationella uppdrag, utbyten och samarbeten. Västsvenska nätverket för suicidprevention samarbetar med danska och norska kollegor och är ett av de sex olika nätverk som finns under det nationella centret NASP. genomförde Västsvenska nätverket för suicidprevention en turné i psykisk livräddning. Syftet var att sprida råd och hjälp samt vara en kunskapsbas för allmänheten och professionen om suicidalitet. Att göra framforskade metoder och resultat tillgängliga för allmänheten är nätverkets främsta uppgift. Turnén blev mycket uppskattad och efterfrågas utbildningen från hela landet. Denna skulle kunna spridas och användas nationellt. Ett seminarium med detta tema anordnades också i .
mot · GX02So525 · 2009-10-05 00:00:00 — Gårdsförsäljning av öl, vin och sprit tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. Det svenska alkoholmonopolet och den restriktiva svenska alkoholpolitiken har lett till en koncentration i ägandet av svenskproducerade alkoholdrycker till ett fåtal intressenter. Ett led i processen att få små lokala dryckesproducenter att växa till större är att de får fler vägar än alkoholmonopolet för att sälja sina varor. Det normala för småföretagare är att de först etablerar sig på den lokala marknaden, för att sedan allteftersom expansion sker etablera sig i nya områden. Detta första steg förhindras effektivt genom att de tvingas följa direktiv och förhållningsorder från anonyma tjänstemän i ett monopolföretag som saknar intresse av att mindre producenter får möjlighet att sälja sina varor. Vi anser att samhället bör eftersträva att lokalt producerade alkoholhaltiga drycker får samma möjligheter att nå konsumenter i närområdet som större producenter från kända regioner. Inte minst för att lokalt producerade varor innebär mindre slitage på ändliga naturresurser från transporter, samt att lokalt producerade alkoholhaltiga drycker är efterfrågade från konsumenterna i egenskapen av att vara lokalt producerade. Landsbygden och glesbygden kan med ett förenklat regelverk kring försäljning av egenproducerade alkoholhaltiga drycker få fler möjligheter till inkomst, där en enskild jordbrukare då exempelvis har som bisyssla att producera sitt eget gårdsvin, öl eller sprit. Att på detta sätt underlätta för småbrukaren och mångsysslaren leder till att fler vägar till framgång blir möjliga. Där en misslyckas har denne ändå andra möjligheter till inkomst, och de som lyckas har en bisyssla som de kan överlåta när huvudsysslan når framgång. Fler inkomstvägar som tillåts för landsbygdsbefolkningen leder till en levande landsbygd. Slutligen ska sägas att det torde vara en smal sak att se till att den restriktiva svenska alkoholpolitiken upprätthålls som gårdsförsäljning tillåts.
mot · GX02So526 · 2009-10-05 00:00:00 — Befogenheter för läkare från andra EU-länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vad läkare från andra EU-länder har för befogenheter i . Ett annat EU-lands läkare får förutsättas vara jämbördiga med en svensk läkare i fråga om allmän medicinsk kompetens, medan däremot en läkare från annat EU-land kan antas vara sämre vad gäller de mer organisatoriska kunskaperna i hur det svenska sjukvårdssystemet är uppbyggt. Därför bör man se över vilka befogenheter, som följer av läkarlegitimationen och vad gäller ordination av läkemedel, som automatiskt kan ges till ett annat EU-lands läkare som turistar eller är tillfälligt bosatta i . För att underlätta att se vilken kompetens, specialisering m.m. en läkare från ett annat EU-land har, kan man se över möjligheterna att införa ett läkarkompetensregister som täcker alla EU:s länder.
mot · GX02So527 · 2009-10-05 00:00:00 — Snusfri miljö för barn och unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka tobakslagen för att säkerställa snusfria barn- och ungdomsmiljöer. är det enligt lagen rökfritt som gäller i barn- och ungdomsmiljöer, exempelvis i skolor och på skolgårdar. Däremot sägs inget om snusfria miljöer för barn och ungdomar. Ett effektivt preventionsarbete har lett till att rökningen minskar bland våra barn och ungdomar. Men dessvärre kan vi se en motsatt trend vad gäller snusning. Framför allt har kvinnorna ökat sin andel. Den högsta andelen snusare återfinns i de yngre åldersgrupperna. Vilka biverkningar som snuset ger har länge varit dolt i mörker. Dagens forskning visar dock alltmer att snuset inte är ett harmlöst medel utan påvisar en allt större negativ påverkan på kroppens funktioner och organ. Snus innehåller ca 2500 kemiska ämnen, varav en del är förbjudna i våra andra miljöer men inte i munnen. Nikotinmängden i snus är hög och en dosa snus kan jämföras med ca 75 cigaretter i nikotinmängd. Nikotinets kraftigt beroendeframkallande verkan är väl känd. I svenska skolor finns ingen begränsning för snusning enligt lag. Det är alltså fullt lagligt att använda drogen nikotin både i lektionssalen och på skolgården. Elever och lärare snusar under lektionstid. Det finns en stor risk att snusningen kommer att skapa stora folkhälsoproblem om inte preventiva åtgärder sätts in. Därför bör tobakslagen utökas för att säkerställa snusfria barn och ungdomsmiljöer.
mot · GX02So528 · 2009-10-05 00:00:00 — Handlingsplan för ökad tillgänglighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anta en ny handlingsplan för att öka tillgängligheten i samhället för personer med funktionsnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att handlingsplanen ska vara möjlig att följa upp och utvärdera. beslutade att anta ett mycket ambitiöst mål för att uppnå en tillgängligare miljö för personer med funktionshinder. skulle så kallade enklare hinder vara åtgärdade för att underlätta för personer med funktionsnedsättning att röra sig i olika miljöer och även förbättra deras delaktighet i det offentliga rummet. Naturligtvis är detta en vällovlig och mycket viktig rättvisefråga i ett modernt samhälle. I handlingsplanen finns två tydliga mål om förbättrad tillgänglighet som bör vara åtgärdade vid utgången av 2010. Det ena rör kollektivtrafiken och det andra rör frågan om enkelt avhjälpta hinder som finns införd i . Dessutom ska de statliga myndigheterna fungera som föredöme när det gäller tillgänglighetsarbetet. har den uppsatta tiden snart gått ut och även om arbetet har intensifierats återstår dessvärre oändligt mycket att göra. På något sätt måste arbetet därför fortsätta men också intensifieras. Undertecknad anser att det ska antas en ny handlingsplan på området men att den nya planen också ska innehålla mätbara mål. På så sätt blir planen tydligare och lättare att följa upp, och det är nödvändigt. Parallellt med detta måste det också införas eller förberedas för olika former av tvingande regler och sanktioner så att det faktiskt kan straffa sig att inte agera för tillgänglighet. Det kan tyckas vara en sympatisk hantering att först arbeta med nationella mål och att sedan mäta resultatet av dessa. Men om resultaten uteblir måste det finnas beredskap för att använda mer tvingande metoder. ratificerade FN:s konvention för rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Vi har därmed åtagit oss att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta mänskliga rättigheter och stärka deras möjlighet till full delaktighet i samhället.
mot · GX02So530 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategier för bemötande av patienter inom sjukvården. sägs det att man måste vara stark för att vara sjuk. Att vara sjuk och vara i kontakt med sjukvården kan vara förenat med stora svårigheter. Många kan uppleva att sjukvården är ett komplicerat system, och med en massa olika strukturer som man måste förhålla sig till. Känslan kan, för patienten, vara att en kamp måste bedrivas för att man ska erhålla bästa möjliga vård. Det kan konstateras att informationen till patienterna måste blir bättre. Alla ska ha rätt att på ett enkelt sätt få ta del av vilka rättigheter en patient har. Regeringen bör se över om exempelvis kan ges i uppdrag att samordna landsting och regioner för bättre information till patienter. Likaså bör regeringen se över möjligheterna att ta fram strategier för hur patienter ska bemötas inom sjukvården, för att undvika känslan av maktlöshet gentemot ett komplicerat system.
mot · GX02So532 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över prövningsgräns för aborter. Världen blir allt mer global och länders lagstiftningar påverkar varandra i allt större utsträckning. Så också när det gäller aborter. är det enda land i där prövning inte görs för aborter på efter graviditetsvecka 12. När utländska kvinnor från gavs möjlighet att få abort utförd i innebar detta något oprövat i , och finns inte statistik som visar lagändringens konsekvenser. De utländska kvinnorna finns visserligen med i abortstatistiken, men kan inte skiljas ut, enligt . fanns sådana uppgifter redovisade i den årliga statistiken, men med lagändringen försvann den möjligheten. har i uppdrag att åter göra statistiken tillgänglig. Vi vet därmed inte om antalet aborter ökat markant, men vi vet att undergräver övriga abortlagstiftningar genom att som enda land inte pröva skälen för sena aborter. står inte opåverkat av övriga EU, och denna fråga är inte ett undantag. Stödet för en sänkning av 18-veckorsgränsen är förhållandevis stort i , enligt de undersökningar som gjorts. Detta är kanske inte så märkligt med tanke på att har ett av de högsta aborttalen i hela Syd-, Väst- och . Den synnerligen liberala 18-veckorsgränsen medverkar vidare till att utsorteringen av med Downs syndrom ökar. Utvidgad användning av kubtester har i resulterat i att aborter av barn med Downs syndrom har tilltagit och liknande resultat är att vänta, också i , om inte en justering av abortlagen görs. Vidare möjliggör 18-veckorsgränsen att somliga flickor inte får födas, just för att de är flickor. Hade haft samma tidsgränser som våra grannländer hade detta försvårats avsevärt. Det finns flera skäl att anpassa den svenska tidsgränsen för abort utan prövning till likhet med större delen av . prövar ett antal av de aborter som utförs. Därför är en tanke i svensk abortlagstiftning att kvinnan kan behöva uppge skäl till varför hon vill avbryta graviditeten. prövningsgräns för aborter bör sammanfattningsvis sänkas för att den bättre ska stämma överens med övriga EU-staters lagstiftning, vilket bör beredas i vanlig ordning med början i att regeringen tillsätter en utredning. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02So533 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till ideella rådgivningscentrum för gravida kvinnor. överlämnade arbetsgrupp sin idépromemoria Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet med avseende på oönskade graviditeter. Ett område som berörs av är stöd till ideella organisationer som arbetar förebyggande. presenterade doktorsavhandling visar att unga kvinnor ofta uttryckte maktlöshet inför beslut om abort genom de påtryckningar som ofta utövades av omgivningen (dvs. partner, föräldrar, vänner). Även äldre forskning har visat på samma situation. börjar det växa fram alltfler ideella rådgivningscentrum för gravida kvinnor, som vill erbjuda en lugn och icke institutionell miljö där kvinnan kan fatta sitt beslut om hur hon vill gå vidare när hon blivit oönskat gravid. En internationell förebild finns i den norska stiftelsen , vars statliga och regionala stöd uppgår till flera . I finns exempelvis Livlinan som ett nationellt nätverk, men även enskilda initiativ såsom Sarahcenter i och i . Precis som landets kvinnojourer har dessa vuxit fram underifrån. har tidigare uttalat en önskan om att antalet aborter i vårt land ska ligga på en låg nivå (bl.a. betänkande 1997/98:SoU2) och har även uttalat att följande: För att åstadkomma en minskning måste arbetet med att stärka och förbättra de förebyggande insatserna fortsätta (1998/99:SoU10). I det preventiva arbetet bör stödet till ideella organisationer som arbetar förebyggande vara prioriterat, vilket bör ges regeringen till känna.
mot · GX02So534 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hemlöshet. I dagens hamnar allt fler i den svåra situationen att inte ha en nyckel till sin egen bostad, och kunna säga att nu går jag hem. Att träffa människor som blivit av med sin bostad är mycket tragiskt, och den situationen kan nog ingen som inte ställts inför densamma förstå. Att hemlöshet skulle bli ett samhällsproblem i trodde nog ingen. Regeringen har talat om utanförskap och att det skulle försvinna, och då hoppas vi att tar denna motion och gör ett tillkännagivande om att vi i inte kan acceptera detta. Hemlöshet utgör en speciellt svår livssituation för alltför många människor. Att få lov att sova i trappuppgångar eller under broar, eller rättare sagt där du för dagen finner en lämplig plats, är fruktansvärt. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som antogs lyder: Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. Alla som lever i skall ha rätt till ett boende och få hjälp med de problem som föranlett detta. Det borde vara en vision för alla folkvalda riksdagsledamöter att ha det som målsättning och att snabbt påskynda beslut som möjliggör att vi inte behöver se människor lida. De hemlösa klagar inte, för de har varken resurser att driva processer eller kraft att höja rösten själva eller rättare sagt, vem lyssnar? Vem stannar upp och verkligen ger personen tid? Nej, vi är rädda och blundar. Och det måste vara slut med att blunda och att vi tillsammans talar och framförallt levererar politiska beslut för att få ett stopp för hemlösheten i . sa något bra när det gäller att en medmänniska trampas på: Det var de vanliga vänliga, schysta medmänniskorna i som inget hörde, inget såg och inget sade, som var de farliga. Regeringen bör genast vidta de åtgärder som krävs när det gäller hemlösheten, så att vi i följer de mänskliga rättigheterna.
mot · GX02So535 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att minska barnfattigdomen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta en översyn som garanterar att barnen alltid ska vara i fokus när politiska beslut fattas. I artikel 27 kan vi läsa att alla barn har rätt till en rimlig levnadsstandard, utifrån varje lands förhållanden och förutsättningar. Det betyder att inget barn ska behöva råka illa ut eller hamna i ett utanförskap på grund av föräldrarnas ekonomiska situation. I rapporten i från konstateras det att andelen barn som lever i fattigdom har minskat . Men skillnaderna är stora mellan olika grupper. lever ungefär 229000 av två miljoner barn i fattigdom. definierar fattigdom som andelen barn i familjer som får socialbidrag eller har låg inkomststandard. Med låg inkomststandard menas att familjens disponibla inkomst är lägre än vad SCB beräknar går åt till boende och baskonsumtion. Oroväckande är att tre grupper av barn pekas ut som förlorare i välfärdsutvecklingen: barn med utländsk bakgrund, barn i storstädernas förorter och barn till ensamstående. Dessa barn lever i en verklighet där de inte kan följa med på skolutflykter, simma i simhallen med kompisarna, syssla med någon idrott eller gå på bio. Så ser vardagen ut för , över en tiondel av barn. Enligt regeringens egna siffror ökar andelen fattiga i med 30procent och socialbidragen ökar . De som förlorar sina jobb och utförsäkras från trygghetssystemen blir fler. Barn som lever i familjer som hamnar i sådana situationer ställs utanför de rättigheter som barnen i vårt samhälle har. Om ingenting görs kan vi vänta oss att fler barn hamnar i fattigdom och att situationen förvärras ytterligare. Utvecklingen är helt oacceptabel och regeringen måste vidta kraftiga åtgärder.
mot · GX02So537 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ledsagning på allmän plats. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en smidigare lösning mellan hemkommun och vistelsekommun för att få ledsagning. Många synskadade klarar sig alldeles utmärkt i invanda miljöer, men när man kommer till nya platser eller stora och svårorienterade platser som exempelvis köpcentra, kan problem uppstå. Att i sådana situationer kunna få ledsagning är mycket viktigt för att kunna uträtta sina ärenden och kunna leva och röra sig som andra. har det vidtagits åtgärder för att lösa detta när det t ex gäller järnvägsstationer och flygplatser, men det finns behov av ledsagning också på många andra allmänna platser. Om man har beviljats ledsagning enligt socialtjänstlagen är det vistelsekommunen som är ansvarig. Detta innebär att man, om man som exempel vistas på annan ort, måste gå igenom ett ansökningsförfarande också i den kommun som man tillfälligt vistas i. Detta kräver framförhållning och planering, vilket begränsar spontaniteten och rörligheten. Det borde kunna lösas på ett smidigare sätt.
mot · GX02So538 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning om patienternas tillgång till bromsmediciner. Årtionden av forskning, utveckling, utprovning och testning ligger bakom varje nytt medicinskt preparat som når konsumenter. Landstingen köper in de bästa och mest effektiva preparaten för att alltid säkerställa god tillgång till dessa när en patient dyker upp med de rätta förutsättningarna för att ta emot preparatet. Vid nydiagnostiserad MS krävs effektiva bromsmediciner för att om möjligt stoppa de svåraste symtomen vid sjukdomen, och det sker numera i vissa fall så effektivt att sjukdomsförloppet helt avstannar. Det rapporteras om fall där patienten kunnat lämna rullstolen och om fall där patienten efter en tids behandling med bromsmedicin gått från att vara helt sjukskriven till heltidsarbete. har vi kunnat se så effektiva behandlingsmetoder. Kroniskt svåra sjukdomar ingår i prioriteringsgrupp 1 enligt riksdagsbeslut . Men har landstingens ekonomi ställts på hårda prov och på alltfler håll sparas det pengar till men för patienter inte minst med sjukdomar som MS och Parkinson. Flera landsting anger att de inte har råd med fler patienter som har behov av bromsmediciner. Alla medborgare ska ges lika rätt till vård och de med de största behoven ska ges högsta prioritet. För att förhindra de värsta symtomen av MS, i synnerhet vid den mest aggressiva varianten, måste patienten få tillgång till den mest effektiva behandlingsmetoden. Det är viktigt att en hel patientgrupp inte ställs åt sidan. Bedömningen av varje enskild patient ska utgå från vad som är optimalt för just den personen. Det finns bra bromsmediciner och jag anser att en utredning bör tillsättas för att se över patienternas tillgång till dessa preparat.