ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Sf229 · 2009-09-28 00:00:00 — Barns rätt att må bra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsekvensbeskrivningar av hur lagförslag som berör trygghetssystemen påverkar barnen. ser vi att skillnaderna mellan de som har och de som inte har ökar, och det sker i en allt snabbare takt. Att då vara barn i den familj som inte har är ett av våra största utanförskap. När mamma eller pappa drabbas av arbetslöshet eller blir sjuka minskar inkomsten för familjen kraftigt. I de familjer som tillhör låglönegrupperna finns det oftast ingen buffert att ta av och inga marginaler alls för att kunna klara av den uppkomna ekonomiska situationen. Redan innan familjen drabbades av den lägre inkomsten hade de här barnen inte samma möjligheter rent ekonomiskt som de barn som växer upp i en familj med goda stabila inkomster. De här barnen har sällan eller aldrig råd att åka på semester, man har svårt att köpa nödvändig sportutrustning för den aktivitet i den förening man är med i, om man ens klarar av medlemsavgifterna till denna. Avgifterna för eventuella gymnasiemåltider är tunga att bära för många familjer. Det allmänna utrymmet för kläder och saker som är nödvändiga är svåra att klara av. ser vi en stor grupp människor konsumera allt mer i form av dyra märkeskläder och semesterresor under både . Barn har dyra elektroniska saker, man bor i stora villor och man har även fritidshus. Att då som barn växa upp under förhållanden som gör att man inte ens har råd med det nödvändigaste gör att de här barnen inte känner samma värde och har en svår tillvaro där man drar sig undan aktiviteter med andra barn för att inte behöva tala om att familjen inte har råd. kunde man, genom att bara titta på barnen, se vilka som var fattiga. Detta var skälet till att barnbidraget infördes. Alla har inte samma förutsättningar. Men vi kan kräva av ett samhälle att vi inte fattar beslut som gör att våra barn drabbas så hårt ekonomiskt som är fallet när man urholkar våra trygghetssystem. Barnen betalar det högsta priset och det är de som hamnar i det verkliga utanförskapet. Jag vill därför att man inför planerade lagförslag genomför en konsekvensbeskrivning för hur lagförslag inom trygghetssystemen kommer att påverka barnen.
mot · GX02Sf230 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnbidrag. Det allmänna barnbidraget infördes som ett ekonomiskt stöd till barnfamiljer. Än finns detta stöd, som inte är behovs- eller inkomstprövat, kvar och betalas ut av . Beloppet påverkas bara av antalet barn, inget annat. Bidraget betalas automatiskt ut till modern om inte föräldrarna gemensamt gör ett aktivt val att ändra/dela upp denna utbetalning. Den vanliga familjebilden och även samhället i övrigt har förändrats en hel del sedan barnbidraget infördes. kan en familj se ut på många olika sätt och bestå av ensamstående föräldrar, särboförhållanden, växelvis boende barn, helgföräldrar osv. Också ekonomiska förhållanden i familjer har förändrats genom att de flesta kvinnor förvärvsarbetar . Det är inte ovanligt att de tjänar lika mycket eller mer än mannen i familjen. Ett förhållande kan upphöra men föräldraskapet är livslångt. Detta innebär ett föräldraansvar som innebär att man ger sina barn den omsorg och de verktyg de behöver ha med sig ut i livet. Separerade föräldrar som har sina barn boende växelvis har kvar sitt ansvar att rusta dem för de dagliga behov som uppkommer, alltifrån skolaktiviteter, hygienartiklar, fritidsaktiviteter, mat, kläder osv. Samarbetet mellan separerade föräldrar kan likt familjesammansättningen se helt olika ut. Idealet är två föräldrar som kan samarbeta och komplettera varandra, men det är inte så i alla fall. Många delar på barnbidraget, en del har ett gemensamt utgiftskonto eller andra lösningar, men detta bygger helt på moderns godtycke. Vill hon inte dela med sig av barnbidraget, så behöver hon inte det. Samhället förfördelar den ena föräldern på grund av kön, i stället för att ge båda föräldrarna samma verktyg att utöva föräldraskapet. Socialdemokraterna har arbetat för och genomfört flera förändringar för att skapa jämställdhet mellan könen. Vi anser att det är självklart att föräldrar delar på ansvaret för sina barn, oavsett om de lever tillsammans eller är separerade. En logisk konsekvens av detta synsätt borde vara att man också delar på såväl kostnader som barnbidrag.
mot · GX02Sf231 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna kring rätten till bostadsbidrag. Den som har rätt till bostadsbidrag och väljer att byta bostad till en lägenhet med större yta men lägre hyra, riskerar att få bostadsbidraget minskat eller helt och hållet borttaget. Det hänger samman med att rätten till bostadsbidrag och dess storlek är knutet till ytan av bostaden. Dessa regler bör därför ses över i syfte att underlätta bostadsbyten som sänker den totala bostadskostnaden.
mot · GX02Sf232 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibla nivåer vid bedömning av sjukskrivningstid. För att lösa problemet med människors ohälsa gäller det i första hand att förbättra villkoren på arbetsmarknaden. räcker det att arbetsplatsen vidtar små åtgärder för att den sjukskrivne snabbare skall kunna komma tillbaka i jobb. Fast problemet kring bedömningen av behovet av sjukskrivningstid kvarstår. Dagens system utgår inte från individens förutsättningar och behov, utan regelverkets ramar. Nivåerna i dagens sjukskrivningstid i sjukförsäkringssystemet riskerar att hämma, istället för att stimulera, flexibla lösningar för individen. Genom att öppna för flexibilitet kan kostnaderna för sjukskrivningar minska och därmed minskar vi ohälsan. I strävan efter att sänka sjukfrånvaron i samhället finns det behov av flera nivåer än dagens 25, 50, sjukskrivning. Människors arbetsförmåga är sällan eller aldrig så stelbent och fyrkantig. Risken är uppenbar att det ständigt görs bedömningar som leder till att människor sjukskrivs på en aningen högre eller för den delen även lägre nivå än nödvändigt. Antalet nivåer i sjukförsäkringssystemet bör utredas och målsättningen bör vara att systemet tar större hänsyn till individens behov och förutsättningar.
mot · GX02Sf233 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vilka begrepp som ska användas i socialförsäkringssystemet. Det är inte svårt att förstår varför vissa begrepp har ändrats i socialförsäkringarna. Socialtjänstlagen skulle vara positiv och uttrycka rättigheter för individen och inge hopp om framtiden. De begrepp jag närmast tänker på är socialbidrag som ändrats till försörjningsstöd och förtidspension som ändrats till sjukersättning. Trots att det nu är ändringarna infördes, måste de alltid följas av en förklaring. Den som talar om dessa frågor säger så gott som alltid, försörjningsstöd, det som tidigare hette socialbidrag och sjukersättning, det som tidigare hette förtidspension. Om det nu är så svårt att förstå de senaste begreppen, men tydligen väldigt klart vad de gamla betydde, bör det ses över vilka begrepp vi ska använda. Begrepp ska begripas och inte behöva förklaras varje gång de används.
mot · GX02Sf234 · 2009-09-27 00:00:00 — Stöd till ideella organisationer i mottagandet av asylsökande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta de ideella organisationerna ta ett större ansvar i mottagandet av asylsökande. Om vi i vill åstadkomma ett förbättrat och behovsanpassat mottagande av asylsökande är en mångfald i organisationen väsentlig. Kommuner, frivilligorganisationer och andra aktörer bidrar i projektform med innovativa koncept och modeller för ett alternativt mottagande. Det finns goda exempel från verksamheter i och i andra medlemsstater. Målgruppen, de asylsökande själva, kan också medverka i organisationen och genomförandet av mottagandet. Mer kan göras för att låta de ideella organisationerna spela en ännu större roll och därmed förbättra mottagandet av asylsökande. Stöd bör ges till ideella organisationer som aktivt deltar i arbetet med mottagandet av asylsökande. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Sf235 · 2009-09-28 00:00:00 — Intyg för sjuka barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om intyg för sjuka barn. måste föräldrar som stannar hemma för vård av sjukt barn få ett intyg från skolan om att barnen verkligen varit sjuka. Intyget skall sedan skickas till för att den särskilda föräldrapenningen skall betalas ut. Systemet bygger på att personalen vid skolan vidimerar intygets riktighet. Frågan berör både personal och föräldrar till barn inom framförallt förskolan. Reglerna innebär att en ny situation uppstår mellan skolans eller förskolans pedagoger och föräldrarna. Det kan rimligen inte ingå i den pedagogiska uppgiften att kontrollera föräldrarnas intyg till . Systemet skapar obehag och merarbete för de anställda som rättsläget för berörda anställda inte är helt klarlagt. Det är oklart vem som har det yttersta ansvaret för intyget. Kan en anställd exempelvis dömas för osant intygande om det visar sig att ett intyg är felaktigt? Den svenska föräldraförsäkringen är relativt generös jämfört med andra länders. Det handlar om både barnens bästa och ett jämställt samhälle. För att säkra medborgarnas förtroende och legitimiteten för våra generella försäkringssystem är det grundläggande att de inte missbrukas. Däremot är dagens rapporteringssystem vid särskild föräldrapenning oskickligt utformat. Det kan inte vara meningen att personalen vid förskolor m.m. ska agera polis. Det måste ankomma på och ansvarig arbetsgivare att utforma ett adekvat system för utfärdande av berörda intyg.
mot · GX02Sf236 · 2009-09-30 00:00:00 — Rätt för att överta bostadsbidraget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid behov låta bostadsbidraget övertas av . Alla medborgare i vårt land har rätt till stöd och hjälp från samhället när man behöver det. För vissa gäller att man någon enstaka gång behöver kontakt med till exempel i kommunen. För andra kan det vara behov av återkommande stöd och hjälp för att klara sin vardag. Genom gemensam och solidarisk finansiering via skatter har vi sett till att man kan få den hjälpen i sådana situationer. En anledning till att man behöver stöd kan vara att man har svårt att klara sin egen eller familjens ekonomi. Det viktigaste stödet i en sådan situation kan just vara hjälp att planera sin ekonomi långsiktigt och sedan hålla fast vid den. av stöd för att bygga upp förmågan att leva enligt en ekonomisk plan kan andra bidrag som kommer från samhället såsom bostadsbidraget ställa till problem eftersom det går direkt till den enskilde och inte till den som ger stöd att ordna upp förhållandena. Det riskerar att den ekonomiska planering som gjorts inte kan följas utan man hamnar åter i ekonomiskt trångmål. För att underlätta vardagen, ur ekonomisk synvinkel, för den som har svårt att klara sin egen ekonomi, skulle det vara bra om bostadsbidraget istället kan gå direkt till .
mot · GX02Sf237 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vårdnadsbidraget. Den borgerliga majoriteten har infört det så kallade vårdnadsbidraget som har långtgående negativa konsekvenser för såväl jämställdhets- som integrationssträvanden. Tvåförsörjarprincipen urholkas och kvinnor som redan står långt från arbetsmarknaden hamnar ännu längre bort från densamma. Barns rätt till en utvecklande förskola begränsas och det med långsiktigt negativa konsekvenser för integrationen. Vårdnadsbidraget riskerar också att minska ambitionerna när det gäller utbyggnad och utveckling av förskolan. Den svenska familjepolitiken i socialdemokratisk tappning har syftat till att både kvinnor och män ska kunna förvärvsarbeta samt förena arbets- och familjeliv. En grundläggande och oundgänglig förutsättning för kvinnors och mäns lika möjligheter och förutsättningar till arbete är en fullt utvecklad barnomsorg i offentlig regi. Många föräldrar upplever att det är svårt att få ihop alla vardagsbestyr och det så kallade livspusslet. Detta ska naturligtvis tas på allvar och staten kan mycket väl subventionera olika lösningar som familjerna väljer. Men med den borgliga regeringens politik är det möjligt att faktiskt trefaldigt subventionera samma tjänst. En medborgare som får ett kommunalt vårdnadsbidrag på kan för detta bidrag anställa en barnflicka. För gäller att om denne/denna är blir arbetsgivaravgiften mot det normala . Den som är egen företagare och som bedriver verksamheten i enskild firma eller handelsbolag får själv betala socialavgifter i form av egenavgifter. Egenavgiften för den som inte fyllt är av underlaget mot det normala . Medborgaren som köper barnflicketjänsten kan dessutom dra av hälften av kostnaderna på skatten som hushållsnära tjänst. I praktiken innebär det att staten trefaldigt subventionerar denna medborgares barnflicka. Det är inte rimligt att staten undandrar inkomster som skulle kunna användas för en bra förskola för alla och istället subventionerar privata barnflickor. Därför bör vårdnadsbidraget avskaffas.
mot · GX02Sf238 · 2009-09-28 00:00:00 — Uppvärdering av de långtidssjukskrivna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de långtidssjukskrivna. På allt fler områden ser vi nu hur samhället delas. Vi får ett A- och ett B-lag mellan sjuka och friska. Precis som på andra håll har vi i ett stort antal personer som går långtidssjukskrivna. Detta är en grupp som i många avseenden är bortglömda. De lider både av sin sjukdom eller sin skada, vilket är illa nog, och av de sämre ekonomiska möjligheter som de bestraffas med. Maten och elen blir ju inte billigare för att man är långtidssjukskriven. De långtidssjukskrivna har halkat efter alldeles för . Därför bör de ekonomiska förutsättningarna för nämnda grupp förbättras. En översyn bör göras för hur uppräkningen av ersättningen för långtidssjukskrivna kan förbättras. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en utredning som skulle se över sjukförsäkringen och dess funktion. Detta som en grund för en framtida parlamentarisk utredning om ett hållbart sjukförsäkringssystem. ministern och generaldirektören på , , fick detta uppdrag. I många delar och på ett brett sätt presenterade hon sina analyser. Efter regeringsskiftet tog den tillträdande regeringen dessa analyser som intäkt för snabba och kraftfulla förändringar. Den planerade och utlovade parlamentariska utredningen om en bred förankrad överenskommelse om den framtida sjukförsäkringen har förbisetts av den nuvarande regeringen. Istället har många förändringar genomförts utan noggranna analyser och bred förankring av förslagen. Mot bakgrund av den kraftigt försämrade ekonomiska situationen som många sjukskrivna tvingas leva under är det angeläget att regeringen tillsätter den tidigare utlovade parlamentariska utredningen. Utredningen bör bland annat få uppdraget att uppmärksamma den nämnda gruppens ekonomiska situation. i (s)
mot · GX02Sf240 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reformering av socialförsäkringssystemet för att det åter ska ge trygghet i utsatta situationer. Den svenska välfärdsmodellen har kännetecknats av trygghetssystem som byggt på inkomstbortfallsprincipen och som haft som grund att kompensera den som drabbas på olika sätt och i olika skeden av livet. Ingen skall på grund av ohälsa eller arbetslöshet tvingas gå från hus och hem för rehabilitering eller perioden mellan två olika arbeten. , med bred politisk enighet, framräknade ersättningsnivåer om av antagandeinkomsten utgjorde en grund för stabilitet. Som ett ytterligare skyddsnät har funnits generella ersättningssystem såsom barnbidrag med mera samt det kommunala försörjningsstödet som yttersta stödmöjlighet. Systemen må ha haft sina begränsningar i tider av förändringar på arbetsmarknaden eller i tider av snabbt växande ohälsa i samhället. Likväl har systemen haft folkligt stöd och en stor acceptans genom att människor i olika skeden av livet känt ett stöd i välfärdssystemen. har sjukförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen liksom ytterligare delar i vad som brukar benämnas den svenska modellen radikalt försämrats. I retoriska ordalag, såsom användandet av begreppet utanförskap på människor som uppbär försäkringsersättning, har försämringar skett som innebär att ett reellt utanförskap skapas för dem som drabbats av långvarig ohälsa och som inte ges utrymme på en allt kärvare arbetsmarknad. Den globala finansiella krisen liksom den uppkomna lågkonjunkturen nådde som den stora förändringen inträdde inom försäkringssystemen. Den uppkomna situationen påvisade dock bristerna i den nu förda politiken vad gäller socialförsäkringssystemet. De möjliga vägar som regeringen påvisade i sitt beslutsunderlag stängdes drastiskt igen för stora delar av redan drabbade människor. Det svenska socialförsäkringssystemet måste, för att fortsättningsvis kunna benämnas den svenska modellen, klara att hantera såväl hög- som lågkonjunkturer. De nu genomförda förändringarna har tydliggjort att så inte är fallet. Ett framtida och mer långsiktigt socialförsäkringssystem måste bygga på en bred politisk förankring och ha ett folkligt stöd och ge trygghet för den enskilde som drabbas av ohälsa eller arbetslöshet samt bygga på inkomstbortfallsprincipen som ger standardtrygghet. i (s)
mot · GX02Sf241 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtroendeläkarnas roll och arbete. försäkringsläkare kritiseras ofta för felaktiga beslut och för att man inte kan överklaga deras bedömning. Detta grundar sig ofta på att i arbetsskadeärenden är det medicinska underlaget för dåligt på grund av att den försäkrades behandlande läkare inte har tillräckliga kunskaper om den försäkrades arbetsförhållanden och arbetsmiljö. Ett annat problem är att när man först beviljas sjukersättning från grundas den på en diagnos, som ger rätt till livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. Den försäkrade har ju ofta flera olika diagnoser och får ju välja vilken diagnos den vill. Trots det behöver försäkringsläkarnas roll och arbete ses över. Den uppgift de fick inledningsvis var att fungera som medicinskt sakkunniga till handläggarna på . Det har aldrig varit avsikten att de ska träffa patienterna och fungera som behandlande läkare. Deras roll är att vara medicinskt beslutsstöd till handläggare. ser vi en tendens till att de allt oftare går in i olika försäkringsärenden och uttalar sig om dem. Handläggarna på använder i ökande omfattning deras yttranden som motivering för sina beslut. Arbetet med att ta fram ett s.k. beslutsstöd för sjukskrivning kommer sannolikt att leda till en ökad samsyn mellan behandlande läkare och försäkringsläkare. Det finns anledning att se över försäkringsläkarnas funktion vid olika prövningar inom våra olika försäkringar, liksom frågan om tillsynen över försäkringsläkarna. Till detta behövs bra analyser, vilka lämpligen borde ingå i en framtida parlamentarisk utredning om våra socialförsäkringar.
mot · GX02Sf242 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjukförsäkring och rehabilitering. Konsekvenserna av regeringens politik för att bryta utanförskapet och för att få fler i arbete börjar nu bli tydliga och ställer människor utan ett rimligt och rättvist försäkringsskydd vid oförutsedda händelser i livet. Det handlar om risken för att bli arbetslös, skada sig på jobbet eller drabbas av allvarlig sjukdom. Regeringen har genomfört ett systemskifte för sjukförsäkringen som innebär införande av en ettårsgräns i sjukpenningen. De nya reglerna innebär också att sjuka människor riskerar att förlora sin anställning. Dessutom har det skett en förskjutning i riktning mot en mer diagnosbaserad sjukpenning, där vissa sjukdomar är berättigade till den högre nivån från sjukförsäkringen medan andra inte är det. Krångliga regler gör att det är oklart när man har rätt till sjukpenning och sjukersättning. Förändringarna innebär vidare att regeringen ställer krav enbart på individen. Inga krav ställs på motprestationer av exempelvis arbetsgivare om rehabilitering. Tiotusentals personer med hälsoproblem riskerar nu utförsäkring från sjukförsäkringen. De blir utan rätt till ersättning om de har varit sjuka länge eller har haft flera sjukperioder bakom sig. Förändringarna innebär att har fått en sjukförsäkring som varken är trygg, enkel, aktiv, rättvis eller ens rättssäker. Detta är en dåligt underbyggd skrivbordsprodukt utan förankring i det verkliga arbetslivet. Regeringens försämring av trygghetsförsäkringar är ytterligare ett bevis på politik som sätter folkgrupper emot varandra och som vill förändra vårt välfärdssystem i grunden och som vi tar bestämt avstånd från. Det är angeläget att tryggheten i socialförsäkringssystemet återställs. Nuvarande konstruktion av rehabiliteringskedjan måste omprövas och bättre anpassas till individers olika unika förutsättningar. Ansvaret för en fungerande rehabilitering måste ligga hos arbetsgivaren, varför frågan om en rehabiliteringsförsäkring i första hand bör lösas av arbetsmarknadens parter.
mot · GX02Sf243 · 2009-09-28 00:00:00 — Hantering av återkrav på pensioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hantering av återkrav på pensioner. Vissa tjänstepensionsförmåner utbetalda av minskar om pensionärer får någon annan ersättning, exempelvis livränta för arbetsskada, som utbetalas av . Detta beror på att bägge förmånerna ersätter samma inkomstbortfall. Livräntan för arbetsskada betalas regelmässigt ut retroaktivt på grund av att den föregås av en lång utredningstid. Detta innebär att i dessa fall måste minska tjänstepensionen i efterhand, eftersom den betalats ut . Före betalade ut både tjänstepension och socialförsäkringsförmåner till dem som erhöll bägge förmånerna. kunde då vid utbetalning av en retroaktiv arbetsskadelivränta dra av det belopp som utbetalats i tjänstepension. Efter betalar ut alla socialförsäkringsförmåner. Detta innebär att nu måste vända sig till förmånstagaren för att kräva tillbaka del av tjänstepensionen. Denna hantering innebär kostnader för staten i form av indrivningskostnader, domstolsprocesser och avskrivning av krav som inte kunnat drivas in. Det innebär också betydande besvär för den enskilde förmånstagaren, som i ärendet oftast måste ha kontakt med tre myndigheter. Förutom och är också involverat. Hanteringen innebär problem med beräkning av skatt, när måste återkräva bruttobeloppet på grund av att återkravet omfattar ersättning. För att göra hanteringen på återkrav enklare och effektivare för både den enskilde och myndigheterna bör lagen om allmän försäkring ändras så sätt att vid sin utbetalning kan dra av det belopp som ska ha tillbaka och betala ut det direkt till .