ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Sk405 · 2009-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att låta importerande företag kvitta införselmomsen mot senare momsredovisning i syfte att stärka de importerande företagens likviditet. För företag som bedriver handel med varor och tjänster i landet och som importerar varor för vidareförsäljning tillämpas införselmoms. Det vill säga att utöver att företaget betalar till leverantören för de varor de importerar påförs det importerande företaget att betala i införselmoms till staten. Denna skatt, införselmomsen, återbetalas sedan till företaget . Ett bekymmer för i synnerhet små och växande företag är likviditeten. Införselmomsen innebär en extra belastning på det importerande företagets likviditet. I likhet med andra kloka åtgärder som regeringen under innevarande finanskris vidtagit i syfte att stärka företags finansiella förmåga, t.ex. uppskov i samband med inbetalande av personalskatter m.m., torde det finnas skäl att undersöka möjligheten av att också låta importerande företag kvitta införselmomsen mot senare momsredovisning i syfte att stärka de importerande företagens likviditet.
mot · GX02Sk409 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uttag av naturgrus bör förbjudas i de områden där det har betydelse för dricksvattensförsörjningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatten på naturgrus bör förändras. 1 Yrkande 1 hänvisat till MJU. avslog föregående år en likalydande motion med motiveringen att man behandlat ämnet under riksmötena /05 och 2005/06 och att utskottet inte ändrat uppfattning. Vad utskottet inte har tycks ha varit medvetet om är att förutsättningarna ändrats . har en skatt på uttag av naturgrus på per ton. Skatten utgår för brutet naturgrus om utvinningen sker för annat ändamål än markinnehavarens husbehov och sker med stöd av tillstånd som har lämnats enligt (kap. 11) eller vattenlagen (1983:291) eller kräver tillstånd enligt (kap. 12). Med naturgrus avses naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Motivet för att beskatta naturgruset är att minska uttaget i de områden där gruset har stor betydelse för att täcka behovet av dricksvatten. Vid införandet motiverades också med att antalet transportkilometer skulle kunna minskas eftersom naturgruset är billigare att producera än krossberg. Uttaget av naturgrus har minskat betydligt. I miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö anges som ett av delmålen att uttaget av naturgrus skall minska till högst 2010. Detta mål kommer enligt regeringens bedömning att uppnås. Ett nytt mål för kommer därför att fastställas. Det föreslagna målet lyder: sker uttag av naturgrus bara för oundgängliga behov och i områden där de motstående intressena i form av dricksvattenbehov, natur och kulturvärden är begränsade. Detta är ett nytt och rimligt synsätt. I de områden där ett uttag av naturgrus är olämpligt, där bör uttaget förbjudas. I de områden som har god tillgång på naturgrus och där uttaget har en begränsad påverkan där bör det tillåtas. Med det synsättet och det föreslagna nya miljömålet har naturgrusskatten spelat ut sin roll som styrmedel. Alternativet till naturgrus, bergkross, har en större negativ miljöpåverkan för klimatet. skriver i Fortsatt grön skatteväxling. Förslag till utformning att en ökad användning av krossberg inte är motiverat ur miljösynpunkt. Orsaken är att utvinningen av krossberg är mer energikrävande, vilket leder till ökade koldioxidutsläpp. geologiska undersökning, SGU, har i sin rapport 2007:21 Fördjupad utvärdering av naturgrusdelmålet inom God bebyggd miljö konstaterat att det inte finns något statistiskt samband mellan förändringar av naturgrusskatten och leveranserna av naturgrus. Skatten har därmed ett begränsat värde som styrmedel. Naturgrusskatten framstår inte som ett effektivt styrmedel inom miljöpolitiken med det nya synsätt som kommer till uttryck i det föreslagna miljömålet så har skatten spelat ut sin roll. Skatten bör därför ses över. De statsfinansiella konsekvenserna av en förändring av skatten är marginell, intäkten uppgår med nuvarande uttag till ca . Detta bortfall skulle kunna täckas med en höjning av CO2-avgiften.
mot · GX02Sk413 · 2009-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Regeringen har varit väldigt aktiv inom skatteområdet och genomfört en lång rad förslag. Åtgärderna resulterar inte bara i en orättvis fördelningsprofil utan medför också fler undantag och gränsdragningar. För har det inneburit många nytillkomna arbetsuppgifter och en ökad arbetsbelastning. Regeringen tillför i budgetpropositionen i ett engångsbelopp för för arbetet med sänkta egenavgifter. menar att 20 av de 33 miljonerna istället bör användas för att säkra myndighetens kompetens och möjliggöra en generationsväxling. Antalet medarbetare inom minskar nämligen i snabbare takt än planerat, och myndighetens ekonomiska förutsättningar begränsar möjligheterna till återrekrytering. kommer en stor andel av personal att gå i pension . Vi menar att det krävs ökade resurser för att bekämpa det skattefusk som kommer av ekonomisk brottslighet eller finns på det internationella området och som utgör en betydande del av skattefelet på ca . Den här typen av fusk sker ofta genom invecklade transaktioner och komplicerade juridiska upplägg. utredningar därför blir omfattande och tidskrävande. har tillsammans med Socialdemokraterna och de gröna tagit fram ett nytt offensivt program mot skattefusk och ekobrott. För att snabbt och effektivt komma igång med programmet vill vi stärka resurser och föreslår därför att anslaget till ökas med under 20102012 utöver regeringens förslag i budgetpropositionen. I förra årets budgetmotion lyfte upp frågan om att ekonomi hade försämrats drastiskt. Vi anslog därför till myndigheten för att de skulle klara sitt uppdrag och slippa varsla personal. Mot bakgrund av det tycker vi att det är glädjande att regeringen i årets budgetproposition tillför för arbete med skuldsanering och tillfälligt för åren 20102012 för att hantera det ökade ärendeinflödet till följd av lågkonjunkturen.
mot · GX02Sk414 · 2009-10-05 00:00:00 — Sänkning av restaurangmomsen till förmån för hälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka restaurangmomsen till förmån för hälsan. Restaurangbranschen utgör en betydande andel av svenskt näringsliv. Denna personalintensiva verksamhet omsätter mer än . De mötesplatser som restaurangmiljön utgör är inte bara viktiga för den växande turistnäringen, utan bidrar också till att skapa positiva sociala mönster för fastboende. I storstäder med stor andel ensamhushåll blir restauranger viktiga inslag i människors vardag. Skatten på omsättningen, momsen, är . Skattenivån har varierat från till dagens . Hög moms på restaurangprodukter som alla andra produkter innebär högre pris till kunden med påföljande köpmotstånd som följd. Dagens höga momsnivå innebär också att delar av branschen undanhåller skatt. Alla pengar inom verksamheten redovisas helt enkelt inte fullt ut. Vad värre är, restauranger missgynnas i jämförelse med exempelvis snabbmat/lunchmat för avhämtning. Detta på grund av att den som väljer att köpa sin lunchsallad på Ica eller får betala moms på priset, medan den som väljer att äta en likvärdig rätt på restaurang får betala i moms. Lunch och middag på restaurang kan aldrig reduceras till att vara tillfälle för enbart näringsintag, varför diskrepansen i momssatser direkt motverkar möjligheter till sundare lunchvanor. Här behöver ske en översyn där inte minst hälsoaspekter vägs in. En utgångspunkt måste vara att samma vara har samma beskattning, och leverans av färdig mat måste kunna betraktas som samma tjänst oavsett förpackning och lokalitet. Med den utgångspunkten vore det därför bra att se över möjligheten att momsen på restaurangtjänster justeras nedåt till samma nivå som den som gäller vid köp av snabbmat.
mot · GX02Sk415 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synliga arbetsgivaravgifter. En fungerande demokrati och effektiv marknadsekonomi förutsätter att medborgarna är välinformerade. vet emellertid inte en stor del av svenskarna hur stor del av deras löneutrymme som går till skatt. Det är något som i särskilt hög grad gäller för arbetsgivaravgifterna. Det beror i första hand på att arbetsgivaravgifterna normalt inte anges på den enskilde löntagarens lönebesked. Dessutom är det få som vet hur arbetsgivaravgifterna är utformade och vad man som löntagare har rätt till för förmåner i förhållande till de inbetalda avgifterna. Att en betydande del av arbetsgivaravgifterna dessutom inte är faktiska avgifter med direkta förmåner kopplade till dem, utan skatt, torde än färre känna till. Att redovisa arbetsgivaravgifter och skatter tydligt för sina anställda är därför viktigt från demokratisynpunkt då det förstärker kunskapen om hur vårt samhälle är utformat. Enligt en undersökning från Novus Opinion (2009) är det så många som av alla löntagare som svarar nej, eller att de inte vet, på frågan om arbetsgivaravgiften står med på deras lönebesked eller inte. En stor del av löntagarna vet heller inte hur mycket som betalas in i arbetsgivaravgift för dem, och de har extremt dålig kunskap om vad pengarna faktiskt går till. För att man ska kunna råda bot på det här problemet, och därmed också synliggöra för människor hur mycket skatt de de facto betalar, bör arbetsgivaravgifternas storlek och kostnad redovisas på lönebesked samt i deklarationen. Jag anser att det är en självklarhet att hela personalkostnaden redovisas och att den enskilde får information om den totala summan av avgifter och skatter. Regeringen bör med detta som utgångspunkt se över och ta initiativ till en förändring i redovisningen av löner, skatter och arbetsgivaravgifter. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02Sk418 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över satsningar på vindkraft.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beskattning av andelsägande i vindkraftverk. 1 Yrkande 1 hänvisat till NU. behöver omgående göra en stor satsning på förnyelsebar energi och för att vårt land skall kunna nå åtagandet förnyelsebar energi till 2020, som en del av EU:s ambitioner för förnyelsebar energi, kommer en omfattande utbyggnad av vindkraft att behövas. Vindkraften kan förutom att det skapas miljövänlig el även bidra till många nya arbetstillfällen. Tillverkning och montering av vindkraftverk kommer sannolikt att generera många arbetstillfällen . Framtida skötsel och underhåll kommer också att skapa många arbetstillfällen av permanent karaktär. Det är av största vikt att staten tar sitt ansvar, underlättar och stimulerar utvecklingen runt en storskalig satsning på vindkraft. Det finns många privatpersoner som är intresserade av att gå in som andelsägare i vindkraftverk och därigenom bli sin egen elproducent. Elkostnaden blir lägre för andelsägaren jämfört med köp av el från andra elproducenter. Dessvärre finns det nu tankar hos på att ta ut en extraskatt för privata andelsägare, vilket sannolikt minskar intresset och engagemanget för att bli privat andelsägare. har av den lönsamma blåsten vilket gör länet mycket intressant för etablering av vindkraftverk. Med tanke på de gynnsamma förutsättningar som råder i regionen sammantaget med förhållandevis hög arbetslöshet borde staten medverka till att göra länet till ett centrum för vindkraftsutveckling. För tillverkning av komponenter till vindkraftverk finns lämpliga företag med en stor grundkompetens samt kapacitet och intresse inom länet. Det är också viktigt att djuren, naturen, människorna och miljön visas hänsyn vid vindkraftsetableringar och därför krävs det en samverkan mellan kommuner inte minst när det gäller planfrågor. Här kan staten hjälpa till att stimulera och underlätta. Med anledning av vad som anförs i motionen bör staten omgående sätta stopp för en planerad straffbeskattning av privata andelsägare i vindkraftverk samt utreda förutsättningarna för att kan bli ett centrum för utveckling av vindkraft.
mot · GX02Sk419 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftningen om omvänd skattskyldighet för byggbranschen. har det tillkommit en lag om omvänd skattskyldighet för företag i byggbranschen. En av anledningarna till detta är att det förekommit mycket fusk av de oseriösa aktörerna på marknaden. Staten har på det viset tidigare förlorat stora summor i utebliven inbetalning av moms. Problemet är bara att statskassan nu överfört ansvaret och risken på de seriösa aktörerna för att utvärdera sina underleverantörers verksamhet samt att utröna om dessa har rätt att debitera moms på fakturan eller ej. Dessutom finns det tolkningsutrymme i lagen för vad som skall gälla under den nya lagen för byggmoms och när normala momsregler skall gälla. Det finns fortfarande enligt personal osäkerhet och otydlighet i skrivningarna, vilket gör att många företag är villrådiga i sin bedömning av när de nya reglerna skall gälla. Särskilt betungande blir det för de företag som har både byggverksamhet och andra verksamheter som de dessutom har många underleverantörer och underentreprenörer både i och i andra länder. Dessa företag står nu inför en betydande risk att drabbas av förluster eller andra negativa inslag som gör att konkurrensförmågan försämras. Sammanfattningsvis vill vi därför poängtera att syftet med lagen om omvänd moms är bra, men reglerna för tillämpningen för vilka företag som innefattas och när reglerna skall användas måste tydliggöras för att inte oseriösa företag skall gynnas på de seriösa företagens bekostnad. Vi vill därför att regeringen skall se över lagstiftningen så att ovanstående problem minimeras.
mot · GX02Sk420 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fordonsskatten för dieselfordon. Bilåkande har varit föremål för omfattande skatteförändringar . Det har varit dels allmänna skattehöjningar på diesel och bensin, dels en selektiv överföring av skatterna på dieselfordon. Den har fungerat så att man haft en sänkning på den fasta fordonsskatten på de allra nyaste fordonen, men en allmän höjning av dieselskatten generellt. Detta är på flera sätt orättvist för de företag och människor som köpt dieselfordon . Det har funnits så kallade rena dieselbilar med mycket god reningsteknik i bortåt , vilka ibland också varit utrustade med partikelfilter. Dessa bilar har utsläppsvärden som är jämförbara med de bilar som har miljögodkännande och som fått en stor skattereduktion. Generellt har dieselbilar oftast en mycket låg bränsleförbrukning, och släpper därför ut betydligt mindre koldioxid än motsvarande bensinbil. Det är därför förvånande att dieselbilarna beskattas som de gör. Just relationen mellan skatten på dieselbilar respektive bensinbilar är särskilt anmärkningsvärd. Trots att dieselbilarna är mer energieffektiva än bensinbilarna så har de avsevärt högre skatt. Sedan skatten på bränslet har höjts också på dieseln finns det inga skäl till att fordonsskatten ska skilja så mycket. Förhållandet kvarstår dessvärre också vid den senaste skattesänkningen som trädde i kraft , även om skillnaden har minskat något. Från att dieselbilarnas fordonsskatt har varit 3,5 gånger högre än skatten på bensinbilar är den nu nämligen bara 3,15 gånger högre. Detta är märkligt. Bränslesnåla bilar måste premieras mer. Vi vill därför att regeringen ser över den orättvisa beskattningen av dieselfordon för att i likhet med övriga gynna bilar som är både energieffektiva och har låga utsläpp av koldioxid.
mot · GX02Sk421 · 2009-10-05 00:00:00 — Förenklad beskattning av värdepapper tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverket för kapitalskatteområdet. Dagens system med en ibland mycket avancerad och komplicerad kapitalbeskattning är på alla punkter mycket negativ för , bl.a. för att stora statliga resurser avdelas för att upprätthålla och kontrollera att systemet fungerar. Men det är också mycket negativt för den enskilde skattebetalaren, som inte har en godtagbar överblick över regelverk och lagar och därför inte kan ta rationella beslut i dessa frågor. Detta gör också att det blir en mycket stor administrativ börda för både skattemyndigheten och den enskilde vid deklarationen av kapitalbeskattningen som alla parter förlorar på. Dessutom är det högst troligt att staten förlorar stora skatteinkomster på att många människor drar sig för att göra välmotiverade kapitalförändringar i sitt värdepappersinnehav på grund av komplicerade skatteregler. Enligt skattemyndigheten fanns det 800 000 aktieägare som måste komma in med komplicerade deklarationer bara för att ett antal bolag haft olika inlösenförfaranden. Det är en åtgärd som oftast inte ger mycket för statskassan i inkomst, utan tvärtom ger fler utgifter i alla led. Därför vill jag föreslå att man överväger att genomföra förenklingar och mer schablonbeskattningar inom kapitalskatteområdet.
mot · GX02Sk422 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultursponsring. Kulturlivet är en viktig del av livskvalitet i moderna storstäder. Som exempel kan nämnas att det aktiva kulturlivet har ansetts vara en viktig bidragande faktor till tillväxten i medelstora städer, såsom och . Dessa städer anses vara mycket attraktiva för företagsetableringar. För att få ett mer kulturinriktat företagsklimat och ett mer företagsinriktat kulturklimat behöver former utvecklas för samarbete mellan företag och kulturinstitutioner. Detta rör sig inte bara om avdragsrätt utan också om att ett utrymme skapas för att samarbete skall kunna utvecklas på en trovärdig och hållbar grund. Sponsringsmöjligheterna behövs inte bara för fria grupper och fristående institutioner utan också för aktiviteterna på de stora nationella kulturinstitutionerna. Det är naturligtvis inte utan problem att blanda offentlig och privat verksamhet. Möjligheterna till utformning av sponsring behöver därför belysas för att få ett ökat utrymme för samarbeten.
mot · GX02Sk424 · 2009-10-05 00:00:00 — Skattefri ersättning vid ideell skada tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattefri ersättning vid ideell skada. Ersättning för ideell skada är i regel skattefri. Det finns dock exempel på ideell skada som enligt nuvarande skattelagstiftning inte är skattefri. Enligt rådande praxis är skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden, oavsett om det i praktiken rör sig om ideell skada eller ej, att betrakta som skattepliktig inkomst av tjänst. Denna praxis gäller t.ex. om arbetsgivaren blir ersättningsskyldig gentemot en anställd därför att det förekommit sexuella trakasserier på arbetsplatsen och arbetsgivaren inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att stävja detta. I första hand bör sexuella trakasserier ses som ideell skada på grund av den kränkning och det lidande som den drabbade personen utsatts för. Detta bör då också slå igenom i lagstiftningen. Det är märkligt, för att inte säga stötande, att den typ av skadestånd det här är fråga om beskattas som om det vore en inkomst av tjänst. Arbetsgivare måste enligt gällande lagstiftning kompensera för skada på personlig egendom till följd av skadegörelse eller olyckshändelse som berott på yrkesutövningen, och sådan ersättning är skattefri med stöd av 8 kap. 22 § IL. Det är märkligt att man gör skillnad på egendomsskada och ideell skada. Om ersättning för förstörda glasögon inte beskattas borde inte heller ersättning för personskador i form av knäckt självförtroende och psykiska men, eller som det heter sveda och värk beskattas. En översyn bör göras vad gäller skatt på ersättningar för ideell skada i syfte att jämställa dessa ersättningar med de regler som gäller för egendomsskada i anställningsförhållanden så att de alla blir skattefria. Principen skattefrihet för ersättning för ideell skada bör alltid gälla. En sådan ändring är dessutom önskvärd av den anledningen att ersättning för ideell skada bör behandlas likvärdigt, oavsett om den utbetalas inom ramen för ett anställningsförhållande eller inte. Ersättning för ideell skada bör alltid vara skattefri.
mot · GX02Sk425 · 2009-10-05 00:00:00 — Lika villkor för kulturen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likvärdiga definitioner av kultur, så att dans innefattas i kulturens lägre moms. Allt som är kultur kanske inte är något nöje. En del av det som är nöje räknas inte som kultur. Det sägs att det som skiljer människan från djuren är kulturen. En annan sak som sägs skilja människan från djuren är att människan kan le. Och betala skatt. Det mesta av det som definieras som kultur har därför numera fått en lägre mervärdesskatt än de gängse . Actionfilm, balett, skvallertidningar, opera, schlager, allt gynnas med en lägre mervärdesskattesats. Dock ej dans ifall den utövas av kulturkonsumenten vid ett arrangemang, inte bara av kulturproducenten. Gränsen mellan olika aktiviteter är sannerligen inte glasklar. Visst får du samma lägre momssats när du köper en skiva, och kan sen välja själv om du dansar hemma i vardagsrummet eller sitter still och njuter. Men den som ordnar en konsert där publiken står eller sitter hyggligt still behöver bara lägga moms på entrébiljettens pris, om publiken får röra på sig ska den beskattas . Diskussionen beror i grunden på att har världens högsta skattetryck. Därmed har vi också världens högsta skatt på i stort sett allting, inklusive mervärdesskatten. Tillsammans med toppar vi . Det gör i sin tur att var och en som håller på med någon verksamhet enkelt kan visa att skatten jämfört med hur den är i andra länder och jämfört med vad som vore rimligt är alldeles för hög. Det har lett till att man i smala sektorer lyckas driva igenom någon typ av undantag från de här reglerna om de högre skatterna med goda och slagkraftiga argument för varje frågeställning. Men det leder till ytterligare nya gränsdragningsproblem. Allt som är i gränslandet till varje vara eller tjänst som flyttas från den högre skattesatsen till den lägre vill naturligtvis också flytta in i den varma famnen av en lägre skattesats. Det är inte bara gränsdragningsproblem. Det här medför naturligtvis också olika typer av snedvridningar när det gäller konkurrens och konsumtion. Det kan finnas goda skäl att avvika från grundregeln om generell skattesats. En renodlad kulturmoms bör då gälla. En mer förutsättningslös översyn om en definition på detta område behöver göras där man mer utgår ifrån människors upplevelser och någorlunda rättvisande gränsdragningar kan göras istället för att de fina salongernas traditionella värderingar avgör.