ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A441 · 2009-10-05 00:00:00 — Rån, hot och våld i handeln tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förebygga rån, hot och våld i handeln. Fram ägde drygt 300 butiksrån rum i . Därefter sker ett trendbrott på så sätt att butiksrånen ökar relativt dramatiskt och passerar 500-strecket. Relativt snabbt tar sig dock butiksrånen upp till nya högre nivåer och den utvecklingen har hållit i sig fram . Facit är vidare dystert då antalet polisanmälda butiksrån passerade 1 000 stycken till antalet. Butiksrån begås främst i de tre storstadslänen , och och i synnerhet då i storstadskommunerna . Nära fyra av tio rån sker . Brås studie av butiksrånen visade att två av tre rån riktades mot ensambemannade butiker. Eftersom allt fler servicebutiker får längre öppettider blir också butiker mer tillgängliga för rån, hot och våld. Rånen är ett allvarligt arbetsmiljöproblem för handeln. Vid rånen hotas personal, ibland till livet och många får psykiska skador för livet. Enligt en undersökning från Handels har av anställda i dagligvaruhandeln en arbetskamrat som blivit utsatt för en hotfull eller våldsam situation en eller . har en eller blivit utsatta för rån eller rånförsök . Parterna på arbetsmarknaden har ett stort ansvar i det förebyggande arbetet och när det gäller just rån, hot och våld i butiker, Även staten måste bidra till åtgärder som minska rånriskerna. Vi anser att föreskrifter om ensamarbete och hot och våld i arbetsmiljön samt att kontanthanteringssystemet bör ses över. i (s)
mot · GX02A442 · 2009-10-06 00:00:00 — Proportionalitetsprincip vid fackliga stridsåtgärder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om proportionalitetsprincip vid fackliga stridsåtgärder. Den svenska modellen är ett beprövat system med två parter som representerar dels arbetstagare, dels arbetsgivare. Förhandlingar mellan parterna sker utan inblandning från staten, vilket innebär att ett stort ansvar vilar på dessa parter. De måste således agera omsorgsfullt och med insikt vad beträffar den roll de har i samhället. Detta i syfte att bibehålla trovärdighet och förtroende från medborgarna. För större företag är kollektivavtalen en praktisk lösning. Detta har vitsordats av bland annat företrädare för näringslivet, fackliga organisationer och politiska partier. Den svenska modellen har fungerat relativt väl inom arbetsrätten för stora och medelstora företag. Konstruktionen av modellen är dock inte alltid ändamålsenlig för små företag, med endast en eller några anställda. har vi sett hur olika fackförbund har visat sitt missnöje i olika förhandlingar genom aktioner, som har överskridit rimlighetens krav. Detta har bland annat skett via strejker, vars effekter inte har stått i proportion till sina ändamål. Främst har problemet dock legat i de så kallade sympatiåtgärderna. Det är en form av strejk där inte endast medlemmar i det förbund som strejkar deltar i, utan även andra fackliga förbund. Konsekvenserna kan bli förödande för såväl det enskilda företaget som den enskilde anställde. När ett litet företag sätts i blockad, och när andra fackförbund deltar i denna, uppstår en synergieffekt. Blockader skrämmer iväg kunder och med exempelvis utebliven sophämtning skapas en hälsofarlig arbetsplats, som inte kan fungera normalt. Vi har också sett exempel på blockader som har drivit företag i konkurs. Bakom dessa tvister kan det ligga en ovilja att skriva på ett kollektivavtal, trots att rådande arbetsförhållanden är likvärdiga de kollektivavtalsenliga villkoren och accepterade av de anställda. Att värna den svenska modellen behöver inte stå i motsättning till att värna svenska företag, dess anställda eller, för den skull, avtalsfriheten. Att tvinga fram en konkurs genom blockad och sympatiåtgärder står inte i proportion till målet att förmå någon att skriva under ett valfritt avtal. Det statliga betänkandet SOU 1998:141 är tydligt med vad en proportionalitetsprincip skulle innebära. Det förslås att rätten till stridsåtgärder begränsas genom införandet av en sådan princip. Proportionalitetsprincipen utgår från relationen mellan en vidtagen stridåtgärd och skadan den förorsakar. En stridsåtgärd som förväntas leda till skada eller annan olägenhet, och som står i uppenbart missförhållande till åtgärdens omfattning, skall kunna förklaras olovlig. Det bästa vore om parterna självmant kunde komma överens om en proportionalitetsprincip. Om det inte är möjligt kan det finnas anledning för regeringen att överväga lagstiftning. i (m)
mot · GX02A444 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över arbetsrättslagstiftningen. Den svenska modellen och den arbetsrättsliga lagstiftningen är i grunden bra och bidrar till rättstrygghet, stabilitet och en hållbar tillväxt. Men sedan lagstiftningen tillkom har det skett stora förändringar på arbetsmarknaden som gjort att intentionerna som fanns om anställningsskyddet inte är desamma . Några faktorer är bland annat bemanningsbranschens inträde på arbetsmarknaden och nya bolagskonstruktioner. Det har gjort att anställningstryggheten successivt försvagats utan att lagstiftningen har försämrats. Exempelvis har möjligheterna att frångå turordningsreglerna underlättats. Men även Arbetsdomstolens tolkningar och domar har medverkat till en urholkning av löntagarnas ställning om vi ställer det i relation till syftet med lagstiftningen när den tillkom. Om vi dessutom lägger till medlemskapet i EU så anser jag att det finns skäl att se över tillämpningen av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det är viktigt att vi har en stark arbetsrättslig lagstiftning för att skapa stabila spelregler på arbetsmarknaden och trygghet för löntagarna. Utan en stark arbetsrättslig lagstiftning kan löntagare lätt spelas ut mot varandra och löntagarkollektivet och fackföreningarna försvagas och deras handlingsutrymme minskas. Mot denna bakgrund finns det anledning att se över lagstiftningen så att arbetsrätten åter blir en stark skyddslagstiftning.
mot · GX02A445 · 2009-10-06 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om att begränsa möjligheterna till ensamarbete i enlighet med vad som anförs i motionen. Trots att mycket har gjorts när det gäller att i föreskrifter och lagar förhindra ensamarbete och nätter tycks inte rånen, hoten och den psykiska stressen ha minskat. Regeringen skärpte lagstiftningen så att ensamarbete blev förbjudet på bensinstationer. Där har också förbättringar skett. Men om man ser på utvecklingen inom t.ex. butiker så ökar rånen . En ständig rädsla för att bli utsatta för rån och hot gör ju att de anställda har en hög stressfaktor som påverkar arbetsmiljön negativt. Ensamarbete regleras i AFS 1982:3 och innebär kortfattat att när det planeras för ensamarbete ska det beaktas att det finns kontaktmöjligheter med andra i händelse av behov den anställde ges tillräckliga resurser och rätt utbildning för att kunna utföra arbetet ensam ensamarbete inte ska utföras då det innebär allt för stor fysisk påfrestning skyddsombudet ska underrättas och minderåriga inte bör ensamarbeta om det finns särskilda risker Trots detta regelverk tycks inget hända. Brottsligheten inom detaljhandeln ökar, och arbetsmarknadens parter har inte lyckats komma till rätta med situationen. Det tycks inte som om näringslivet tar frågan riktigt på allvar, förrän det händer i till exempel just deras butik och då är det . Inte minst mot bakgrund av att många kvinnor och yngre personer jobbar inom detaljhandeln är det uppenbart att arbetsmiljön måste förbättras påtagligt. ses bara i statistiken eller i tidningsnotiserna antalet brott och lite andra fakta. Men för varje siffra i statistiken finns en människa. Det kan vara en person som blivit hotad kanske med kniv eller pistol ensam på sitt jobb, helt utlämnad och oftast mitt . Denna situation kan givetvis ge men för livet. Rädslan och risken för att bli utsatt för ett rån innebär en mycket tuff psykisk arbetsmiljö. Stressfaktorn torde vara maximal hela arbetspasset. Det är inte en värdig arbetsmiljö i . Det är därför viktigt att ges resurser för att kunna uppmärksamma denna arbetsmiljöfråga. Det är olyckligt att inget tycks hända på grund av att har en högerledd regering som bland annat dragit ner anslagen till med . Att ytterligare begränsa möjligheterna till ensamarbetare och nätter borde därför vara en självklar åtgärd. Regeringen bör se över detta och återkomma till med lagförslag i frågan.
mot · GX02A446 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors arbetsmiljö. Kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män. Besvär i axlar, armar och händer samt stressrelaterade besvär drabbar kvinnor, en konsekvens av enformiga arbeten och hög arbetsbelastning. Vi socialdemokrater ser behovet av satsningar på forsknings- och utvecklingsprogram om kvinnors arbetsmiljö. Det behövs ett program i samverkan med arbetsmarknadens parter som inriktas på de mest skadedrabbade branscherna och yrkesgrupperna. Uppgiften måste vara att finna metoder och föreslå lösningar på arbetsmiljöproblem och att bidra till kunskapsutveckling inom området kvinnors arbetsmiljö. Målet är att minska antalet arbetsskador med långvarig sjukfrånvaro för kvinnor.
mot · GX02C1 · 2009-10-01 00:00:00 — med anledning av redog. 2009/10:RRS2 styrelses redogörelse angående buller i plan- och byggprocessen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om styrelses redogörelse angående buller i plan- och byggprocessen. har granskat om statens styrning av planläggning och bebyggande av bostäder i bullerutsatta miljöer har gett förutsättningar för en effektiv och transparent plan- och byggprocess. Granskningen visar att regelverket rörande buller är komplext och att de statliga myndigheterna liksom kommunerna har svårt att följa och tillämpa reglerna på ett enhetligt sätt. Länsstyrelserna och kommunerna gör olika bedömningar av buller i samband med byggande och fysisk planering. Enskilda riskerar därmed att behandlas olika. Enligt har regeringen genom bristande styrning medverkat till de tolkningsproblem som finns och de olika bedömningar som görs. anser att det är viktigt att regeringen ser över vilka åtgärder som behövs för att tillämpningen av regelverket ska bli transparent och förutsägbar. Regeringen bör precisera miljökvalitetsnormen och säkerställa att det finns gemensamma definitioner och bedömningar för buller. Förutsättningar för en samsyn på central, regional och lokal nivå bör skapas inte minst utifrån en rättssäkerhetsaspekt. Socialdemokraterna anser att det behöver formuleras en ny stadsbyggnadspolitik för attraktiva och hållbara städer. måste regelverk ses över så att inte enskilda miljökrav bidrar till en samhällsplanering som i ett helhetsperspektiv är mindre hållbar. kan t.ex. krav på bullernivåer invid fasader försvåra en förtätning av våra städer som är viktig för att minska behovet av transporter. I praktiken riskerar staden/bebyggelsen att få anpassa sig till bilen/trafikens krav istället för tvärtom. Vi anser att genom ett tillkännagivande till regeringen bör ställa sig bakom vad anfört med anledning av granskningen av statens styrning vid planläggning och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Regeringen bör i samband med propositionen om en ny plan- och bygglag eller i annat lämpligt sammanhang återkomma till med en redogörelse för de åtgärder som vidtagits i syfte att bl.a. åstadkomma en ökad samsyn och effektivitet vad gäller hanteringen av frågor om buller i plan- och byggprocessen.
mot · GX02C283 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket som styr tillämpningen av systemet med energideklarationer och vidta nödvändiga åtgärder för att effektivisera verksamheten och säkerställa energideklarationernas kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla uppföljningen för att kunna återrapportera till om vilka effekter statens insatser haft för målet om energieffektivisering av byggnader. Lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, som trädde i kraft , utarbetades som en del av genomförandet av och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda. Lagens syfte är att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. har lämnat en redogörelse (2009/10:RRS3) utifrån en granskning om regeringen och de ansvariga myndigheterna gett goda förutsättningar för att systemet med energideklarationer ska leda till just energieffektiviseringar. I denna redogörelse konstateras det att genomförandet av EG-direktivet om energideklarationer har blivit försenat, vilket i sig inneburit problem för berörda myndigheter, och att hela systemet med energideklarationer har blivit ineffektivt och inte fullt ut tjänar sitt syfte. Ansvarsfördelningen är oklar, exempelvis vad gäller vilken myndighet som förväntas stödja kommunerna i deras tillsyn. Nästan hälften av energideklarationerna innehåller inte några förslag på åtgärder när det gäller energieffektiviseringar, och deklarationernas kvalitet varierar mycket. Det är viktigt att vi får ett system vad gäller energideklarationer som blir effektivt och tjänar syftet att åstadkomma energieffektiviseringar. Det finns också ett behov av att utveckla uppföljningen för att tydliggöra vilka effekter som statens insatser har och har haft för målet att energieffektivisera byggnader.
mot · GX02C286 · 2009-10-01 00:00:00 — Strandsatta resenärer vid flygbolagskonkurser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resenärers rätt till hemtransport vid flygbolagskonkurser. Många flygbolag har fallit offer för finanskriser och konjunkturnedgångar och gått i konkurs. Tusentals människor kan då stå med oanvändbara biljetter, varav många av dem är strandsatta utomlands. Det finns inga garantier eller planer för hur dessa skall tas hem. Om ett flygbolag går i konkurs, så måste strandsatta utomlands kunna tas hem innan betalningarna upphör. Bortavarande resenärer måste alltid vara prioriterade. Det skulle kunna lösas genom att en garanti finns inbetald eller säkrad motsvarande detta behov i något statligt institut, alternativt genom återförsäkran i andra bolag, som då går i god för hemtransporter. Regeringen bör återkomma till med förslag som tillgodoser ovanstående. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02C287 · 2009-10-01 00:00:00 — Stöd till konsumenter vid underdebitering av tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till konsumenter som råkat ut för underdebitering av tjänster. har vi i media kunnat följa kunder som råkat ut för orimliga betalningskrav, på grund av att levererande företag underdebiterat levererade tjänster. Det kan röra sig om telefonitjänster, elektricitet eller annat. Vi har kunnat läsa om en ensamstående mamma, vars elräkning legat på och som plötsligt fått en faktura på då företaget på grund av undermåliga administrativa rutiner under en längre debiterat ett lägre belopp än vad som förbrukats. Det som också upprör är att företaget kräver av kunden att betalning ska ske omgående. Detta är slarv och felaktigt hanterat av företaget. Det är angeläget att skapa lagar och regler som stödjer konsumenten i dylika fall. Att få rimliga betalningsanstånd och möjlighet att kunna skapa en plan för betalning är naturligtvis självklart. En betalningsplan bör vid behov kunna omfatta minst lika som den förmodade underdebiteringen pågått. Regeringen bör återkomma med regler som stödjer konsumenten i dylika fall. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02C288 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare villkor vid försäljning. fick en person betala för att tävla om en Iphone utan att han visste om det. Personen deltog i en tävling som gick ut på att man genom att svara på frågor via sin mobil kunde vinna en Iphone. Vad många missade, var att man genom att svara på det första sms:et gått med på en prenumeration som kostar . I flera forum på Internet har man kunnat läsa om upprörda kunder som lurats av företaget, men på det aktuella företagets kundtjänst kan man inte kommentera händelsen. Att ge tydlig information om priser på varor och tjänster, är en i ett seriöst företags agerande. Tyvärr är inte alla företag riktigt så seriösa och därmed krävs det tydligare regler för hur information skall meddelas en presumtiv konsument, så att man vet vilka åtaganden och kostnader man ikläder sig. Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02C289 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av ett rikstäckande offentligt bostadsrättsregister. har antalet bostadslägenheter upplåtna med bostadsrätt ökat kraftigt. Marknadens utveckling visar med all tydlighet att överlåtelser och pantsättningar av bostadsrätter representerar stora värden. Det nuvarande systemet för överlåtelser och pantsättning av bostadsrätter fungerar inte tillfredsställande. Bristerna medför risker för rättsförluster och ett sämre kreditvärde på bostadsrätter än vad som borde vara nödvändigt. Ett offentligt bostadsrättsregister skulle stärka bostadsrätten som kreditobjekt och undanröja de oklarheter som råder vid pantsättning av bostadsrätter. Ett inrättande av ett bostadsrättsregister skulle komma att effektivisera bostadsrättsmarknaden, vilket i förlängningen skulle leda till samhällsekonomiska vinster och marknadsstabilitet. Tryggheten för alla bostadskonsumenter skulle öka och fastighetsmäklarnas möjligheter att följa god fastighetsmäklarsed underlättas. Även de senaste årens kraftiga prisökningar på bostadsrätter, och därmed också kraftigt höjda pantvärden i framför allt tillväxtområdena, har ökat behovet av en stabil och säker hantering. Ett bostadsrättsregister skulle stärka såväl bostadskonsumenternas som långivarnas ställning. Eftersom det handlar om stora värden finns det all anledning att ge bostadsrätten samma trygghet och säkerhet i fråga om förvärv och pantsättning som fast egendom. Genom att inrätta ett nationellt, heltäckande och statligt reglerat bostadsrättsregister kan bostadsrättens ställning stärkas. Ändamålet med ett bostadsrättsregister bör således vara detsamma som för fastighetsregistret: att ge offentlighet åt den information som ingår i registret. Ett bostadsrättsregister skall kunna användas bland annat för att tillhandahålla uppgifter för kreditgivnings- och förvaltningsändamål, för mäklarnas objektbeskrivningar, i samhällsplaneringen samt för statistiska ändamål. Inrättande och drift av ett bostadsrättsregister kan ta sin utgångspunkt i de förslag som lämnades i betänkandet Bostadsrättsregister (SOU 1998:80) och de överväganden som gjorts därefter i frågan. En förutsättning för en positiv utveckling av registret är att förvaltningen och tillhandahållandet av information ur registret sker på ett sätt så att hanteringen av fastigheter och bostadsrätter blir likartad. bör bli lika tillförlitligt och tillgängligt för marknadens aktörer som fastighetsregistret. Ett nytt bostadsrättsregister behöver inte belasta statsbudgeten då kostnaderna för registeruppbyggnad och förvaltning kan avgiftsfinansieras fullt ut. Mot bakgrund av vikten av att få till stånd ett rikstäckande register över alla bostadsrätter föreslår jag att ett rikstäckande bostadsrättsregister inrättas.
mot · GX02C290 · 2009-10-01 00:00:00 — Lantmäteriet, bolagisering och lokalisering till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Lantmäteriet och förstärkningen av som svenskt centrum för GIT-teknik. Regeringen har beslutat om direktiv till en särskild utredare som ska utreda förutsättningarna för att ombilda vissa verksamheter vid Lantmäteriet till aktiebolagsform (bolagisering), vilket främst gäller uppdragsdivisionen Metria och möjligheten att driva denna i aktiebolagsform. Bakgrunden är att Metrias verksamhet till stor del bedrivs på en konkurrensutsatt marknad. Verksamheten omfattar bl.a. fältmätning, flyg- och satellitbilder, kartor, geografisk IT och positioneringstjänster och omfattar knappt 400 personer på cirka 35 orter i . Utredaren ska redovisa sina förslag . Metrias huvudkontor ligger i . Alltsedan dåvarande och lokaliserades till har en omfattande kunskapsuppbyggnad inom kart- och lantmäteriområdet byggts upp i . Under de senast tio åren har i anslutning till ett kluster byggts upp, Future Position X (FPX), som är ledande klustermiljö för innovativ användning av geografisk IT () med fokus på att ta fram användarvänliga produkter och tjänster för att fatta trygga beslut. FPX-klustrets intressenter sysselsätter ca 12000 personer och tillsammans skapar de i en för EU unik klustermiljö och har den högsta koncentrationen av kompetens inom området i , vilket även inneburit besök av EU-kommissionären för regionalpolitik, . I den nödvändiga strukturförändringen för att främja en fungerande marknad och tydliga spelregler för statens engagemang inom detta område är det nödvändigt att den kommande bolagiseringen kan stärka den fortsatta klusteruppbyggnaden och fortsatt tillväxt i inom denna bransch. De företag som ingår i klustret kan tillsammans med ett statligt bolag med huvudkontor i skapa ytterligare tillväxt inom GIT-branschen och medverka till ytterligare arbetstillfällen i .
mot · GX02C291 · 2009-10-01 00:00:00 — Förbättrad inomhusmiljö i samband med energibesparande investeringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsningarna på energieffektiviseringsåtgärder ska ha en tydlig inriktning mot att också förbättra inomhusmiljön. De flesta tillbringar av sin tid inomhus. Innemiljöbegreppet omfattar termisk komfort, luftkvalitet, materialfrågor (emissioner), ventilation, buller, fukt, ljus med mera. Undermålig ventilation, nya oprövade bygg- och inredningsmaterial, stress samt fukt- och mögelskador har bidragit till att nära en halv miljon människor upplever besvär och lidanden orsakade av inneklimatet. har andelen barn med allergier och annan överkänslighet ökat påtagligt. Det finns regler för inomhusmiljön, men efterlevnaden är inte fullständig. Investeringar i nödvändiga ventilationsåtgärder blir ofta en stötdämpare i kommunernas budgetar, trots att de enligt lagen är obligatoriska. I samband med energieffektiviseringsåtgärder bör det vara naturligt att passa på att göra investeringar som förbättrar inomhusmiljön. Frågan om energieffektivisering har varit central för . Ett mål om 20 procents energieffektivisering till 2020 har antagits av såväl alliansregeringen som EU. Avgörande för att dessa mål ska kunna nås är att det sker en teknikutveckling och att det finns goda ekonomiska förutsättningar för att den nya tekniken ska användas. I detta arbete har det offentliga en viktig roll att fylla. Det är viktigt att stimulera forskning och ge statligt ekonomiskt stöd till teknisk utveckling, så att svenska företag blir världsledande på detta område, och att offentligt stödja energieffektiviseringsinsatser som ekonomiska styrmedel, i form av energiskatt och koldioxidskatt, hålls på sådana nivåer att energibesparande investeringar blir lönsamma. De satsningar som regeringen genomför på klimat- och energiåtgärder är omfattande. Insatserna fokuserar på energieffektivisering och en ökad andel förnybar energi. En bärande del är att resurser avsätts för att tillgängliggöra hållbara och klimatanpassade energilösningar och kommersialisering av ny energiteknik. I samband med detta är det viktigt att också ha med inomhusmiljön i planeringen. De pågående och aviserade satsningarna på energieffektiviseringsåtgärder bör därför också ha en tydlig inriktning mot att också förbättra inomhusmiljön.