ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub571 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en inventering av dataspelsbranschens långsiktiga behov av anpassade yrkeshögskoleutbildningar. har haft stora framgångar inom den digitala spelvärlden genom teknikkunnande och innovationsförmåga. Flera svenska spelföretag är världsledande inom olika segment av underleverantörsmarknaden. Bakom de branschledande spelföretagen, som ofta är amerikanska företag, står inte sällan svenska programmerares och animatörers arbete. För att upprätthålla denna framgångssaga är det viktigt att ha tillgång till bra utbildning. Den akademiska utbildningen på universitetsnivå är i väl tillgodosedd. Också utbildning på tillämpningsnivå har byggts upp på flera platser, t.ex. /, och , ofta på initiativ av företagen själva. Det är välkommet att den eftergymnasiala utbildningen samlades under en myndighets överinseende och fick en mer formaliserad struktur genom införandet av . Det för att tillgången till god utbildning även ska kunna säkerställas. Det är viktigt att de resurser som byggts upp tas väl tillvara inom ram. För att säkerställa detta bör regeringen inventera utbildningsbehoven hos företag inom dataspelsbranschen och hur de långsiktigt ska kunna tillgodoses på bästa sätt.
mot · GX02A234 · 2009-10-01 00:00:00 — Möjlighet att kunna klaga inför tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ändring i arbetsmiljölagen. Diskriminering och kränkande särbehandling på en arbetsplats är en vanlig orsak till att många människor försvinner från arbetslivet. En del har en längre tids sjukskrivning framför sig, en del försvinner för gott. Arbetsgivaren har ett ansvar för att planera arbetet så att kränkande särbehandling så långt som möjligt förebyggs. har en av regeringen utpekad uppgift att arbeta för rätten till sunda, säkra och utvecklande arbetsförhållanden och skall kunna kontrollera och inspektera arbetsplatser som en del av ett förebyggande arbete och som en del av särskilda kontroller. När en inspektion av en arbetsplats företas, som ett led i en anmäld skada på grund av kränkande särbehandling, så får enligt arbetsmiljölagen den drabbade inte delta i inspektionen. Enligt 9 kap. 3 § arbetsmiljölagen, så har inte en enskild person heller rätt att överklaga ett ärende, även om han eller hon varit involverad i eller är orsak till ärendet. Endast huvudskyddsombud, annat skyddsombud eller facklig organisation har den rätten, enligt denna lag. Det är orimligt att en drabbad person inte kan göra sin röst hörd i ett ärende som är av största betydelse för den enskildes framtid och fortsatta arbetsliv. Regeringen bör se över möjligheten för en enskild person att besvära sig över ett ärende, där man själv är drabbad och den enskilde bör även ges möjlighet att närvara under en inspektion angående det aktuella fallet. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02A239 · 2009-10-01 00:00:00 — Förutsättningar för geografisk rörlighet på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för flyttningsbidrag i syfte att förbättra förutsättningarna för geografisk rörlighet på arbetsmarknaden. En arbetstagare har möjlighet att söka flyttbidrag hos Arbetsförmedlingen. Flyttbidraget regleras i förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag och syftar till att underlätta geografisk rörlighet på arbetsmarknaden genom att ekonomiskt stödja den som inte kan få arbete på eller i närheten av hemorten. Arbetsmarknadspolitikens övergripande mål är att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad, öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Arbetsmarknadspolitiken ska bland annat verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Ett av grundkraven i arbetslöshetsförsäkringen är att den arbetssökande ska vara beredd att ta alla arbeten som denne har möjlighet att utföra. Den arbetssökande måste vidare vara beredd att söka arbete även inom andra yrkesområden eller att söka arbete längre bort från bostaden. Den som får arbete på annan ort kan med andra ord behöva flytta. I en del fall ersätter arbetsgivaren arbetstagaren för kostnader i samband med flytt. Detta är frivilligt och flyttkostnaden blir i de fallen en skattebefriad löneförmån. I de flesta fallen lämnar dock arbetsgivaren inte någon kostnadsersättning. Det har kommit till vår kännedom att flyttbidrag från Arbetsförmedlingen i vissa fall inte beviljas arbetssökande som fått ett arbete på en annan ort än hemorten. För dem som har svårast att flytta, exempelvis personer som har mycket begränsade ekonomiska resurser eller är arbetslösa, kan flyttkostnaden vara avgörande. Vi anser att man bör se över regelverket för flyttningsbidrag för att se om villkoren är rimliga i förhållande till arbetsmarknadspolitikens målsättningar och kraven i arbetslöshetsförsäkringen. Syftet är att se om regelverket för flyttningsbidrag på ett tillräckligt sätt ger förutsättningar för rörlighet på arbetsmarknaden.
mot · GX02A242 · 2009-10-01 00:00:00 — Tillämpning av 11 § LAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att 11 § lagen om anställningsskydd i sin äldre lydelse bör avskaffas. Lagen om anställningsskydd (LAS) ändrades från (1996:1424) bl a genom att man förändrade beräkningarna om uppsägningstid. Från att enbart grundas på den anställdes ålder blev rätten till längre uppsägningstid baserad på anställningstidens längd. I och med förändringen infördes parallella villkor som innebär att arbetstagare hade rätt till olika lång uppsägningstid beroende på vilken sida av /97 anställningen började. efter förändringen var det logiskt. En äldre arbetstagare var som regel anställd och de som blev anställda efter var som regel yngre. När nu gått från förändringstillfället upplevs ofta bestämmelsen som ologisk och orättvis. En person som anställdes är och kan enligt gällande lagstiftning vara berättigad till 3 månaders uppsägningstid. För den som blev anställd som 18-åring tillämpas de nyare reglerna och personen har rätt till 6 månaders uppsägningstid. Det rimliga är att den gamla regeln, som kan uppfattas som en övergångsregel, nu avskaffas och samtliga anställningar och uppsägningstider bör ske utifrån den nyare skrivningen.
mot · GX02A247 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att tidigarelägga erbjudandet om nystartsjobb. Den som är hamnar ofta i en svår situation vid uppsägning. Man betraktas som överkvalificerad, gammal och för dyr att anställa. Vi har en mycket stark åldersfixering i vårt land och på arbetsmarknaden är den tydlig. Regeringen har infört lättnader för arbetsgivare som anställer pensionärer, men det är ingen hjälp för den som har kvar till pensionen. inträder möjligheterna till s.k. nystartsjobb med lättnader i arbetsgivaravgifterna . Lättnaden innebär att arbetsgivaren inte betalar arbetsgivaravgift motsvarande den tid som nystartsjobbaren varit arbetslös. Året i arbetslöshet innebär för många ett bortkastat år med försämrad ekonomi genom stegvis sänkt a-kassa, försämrad livskvalitet och krympande socialt nätverk. Självförtroendet sjunker och man vill ingenting hellre än att ha ett jobb att gå till och känna sig delaktig. har dessa personer en erfarenhet och en bred kompetens som inte har råd att avstå ifrån. Av samhällsekonomiska skäl ska vi sträva efter att fler ska ha ett arbete. Personer som är 55-plus utgör en kompetensresurs som vi bör ta till vara genom att förbättra möjligheterna för dem att snabbare komma ut i arbete. Ett sätt kan vara att låta personer som blir uppsagda få erbjudande om nystartsjobb , precis som för ungdomar. då motionen väcktes invände utskottet mot att reducera tiden för ikraftträdande av reglerna för nystartsjobb eftersom det leder till kortare tider med lättnader i arbetsgivaravgifterna. För arbetsgivaren är emellertid varje lättnad i kostnaden för arbetskraften motiverande för att anställa. Äldre arbetstagares utsatta läge på arbetsmarknaden motiverar att reglerna för nystartsjobb jämställs med reglerna för ungdomar. Regeringen bör därför ges i uppdrag att se över möjligheterna att erbjuda dem som är uppsagda och att ta del av nystartsjobb.
mot · GX02A248 · 2009-10-02 00:00:00 — Rätten att arbeta även efter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge arbetstagare rätt att arbeta även efter . finns den så kallade 67-årsregeln som stadgar att en arbetstagare inte har rätt att fortsätta som anställd efter den 67:e födelsedagen utan arbetsgivarens tillstånd. Denna regel är ett trubbigt instrument när det gäller att mäta om en medarbetare är värd att behålla på en arbetsplats. Både arbetsgivare och arbetstagare vittnar om att attityder är en negativ faktor när det gäller äldres förvärvsarbete. Vi tenderar att haka upp oss på siffror, snarare än att se individen och den kompetens den besitter. Vid en internationell jämförelse kan vi se att det är flera länder som är på väg åt ett annat håll. gjorde till exempel förändringar i pensionssystemet och arbetsrätten vilka gör att det nu är möjligt att skjuta upp sin pensionering med . ligger i framkant när det gäller att skapa en modern flexibel arbetsmarknad med en större rörlighet, även för äldre människor. Med tanke på att vi blir allt friskare och lever allt längre samt att vi står inför en demografisk utmaning som medför att allt färre försörjer allt fler, är det angeläget att vidta åtgärder för att möjliggöra och uppmuntra äldres förvärvsarbete. Vi tycker därför att det är rimligt att ge alla rätten, om de så vill, att fortsätta arbeta efter , dock med förbehållet att denna regel kan sättas ur spel vid en varselsituation, och att arbetsgivaren därmed får rätt att varsla medarbetare först om situationen så kräver. Att möjliggöra för detta sänder en viktig signal till alla aktörer på arbetsmarknaden att det är kompetens som ska prioriteras, inte ålder.
mot · GX02A250 · 2009-10-01 00:00:00 — Hbt-kompetens hos offentligt anställda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-kompetens hos offentligt anställda. Genom förstärkningen av diskrimineringslagstiftningen har kommit långt när det gäller att stärka hbt-personers rättigheter i samhället. Mångfald är ett viktigt ledord där man måste ha respekt för människors egna val och identitet. Ingen ska behöva utsättas för trakasserier eller diskrimineras på grund av sin läggning. För att intentionerna i lagstiftningen ska få genomslag är det viktigt att även de som arbetar inom stat, kommuner och landsting har kunskap och insikt i hbt-frågor så att man kan bemöta människor med både kunskap och respekt. Därför bör frågan om att öka hbt-kunskap bland personal aktualiseras på såväl statlig, som landstingskommunal nivå.
mot · GX02A251 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränsöverskridande arbetskraft. har vi i medierna kunnat ta del av att en del av de utländska arbetare som jobbar i lever under mycket dåliga förhållanden. Dåliga baracker, sovplats i en container eller i en lokal är bara några exempel. Andra problem är att få ut sina löner och de vet ofta inte vare sig om sina rättigheter eller vart man kan vända sig för att få hjälp. Dessutom är svartjobben ett faktum i sammanhanget. Även om det inte är ett generellt problem så är det helt oacceptabelt att många utländska arbetare tvingas jobba under dåliga förhållanden. är en del av den europeiska arbetsmarknaden. Människor har möjlighet att arbeta och bo var de vill. Det innebär bland annat att utländska företag kan etablera sig, permanent eller tillfälligt, i . Eftersom utländsk arbetskraft blir allt vanligare är det viktigt att våra svenska lagar och överenskommelser är kända och att de efterlevs av de utländska företagen, både för den enskildes välbefinnande och för att företag ska kunna konkurrera på lika villkor. Arbetsmiljöfrågorna i vid mening är en viktig del av EU:s politik på det sociala området. Det finns nu miniminormer och gränsvärden för bland annat bly och asbest. Eftersom arbetsmarknaden utvecklas så gäller det för oss att hålla jämn takt med utvecklingen. Vi behöver ligga i takt med vad som händer på såväl den nationella som den internationella arbetsmarknaden. Svårigheterna med gränsöverskridande arbetskraft som finns i vårt land måste synliggöras mer än vad som görs , och det är angeläget att frågan om gränsöverskridande arbetskraft tas upp på EU-nivå.
mot · GX02A252 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. Den ohälsosituation vi har är helt oacceptabel. Alltför mycket mänskligt lidande har troligen sin grund i otillfredsställande arbetsmiljöer. Alltför många lyfts ur sjukförsäkringen utan att få något som helst stöd för sin rehabilitering tillbaka till arbete. Det finns inga enkla lösningar på att vända den här utvecklingen utan det behövs en rad olika åtgärder. Vi vill peka på en som vi tror är mycket viktig. Företagshälsovården är en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetaren inte utsätts för ohälsa och olycksfall. En arbetsgivare ska svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. har vi en företagshälsovård som inte enligt lagstiftningen är obligatorisk. De senaste årens undersökningar av orsaken till sjukfrånvaro visar att mycket har sin grund i förhållandena på arbetsplatserna och då framförallt inom LO-området. har resurserna inom företagshälsovården minskat. Alltför många människor är sjukfrånvarande och många dessutom under alltför långa tider. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna är det ändå så att de allra flesta kan återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla anställda. Man kan inte nog betona vikten av det förebyggande arbetet så att människor inte ska behöva drabbas av olika sjukdomar. Vi anser att det är hög tid att ta sig an denna viktiga uppgift att återuppbygga en bra kvalitetssäkrad företagshälsovård som finns nära arbetsplatserna. Det bör också övervägas om inte företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda.
mot · GX02A254 · 2009-10-01 00:00:00 — Företagshälsovårdens roll för att minska ohälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utvecklad företagshälsovård. I regeringens ambitioner att nedbringa ohälsotalen har en rad reformer genomförts inom ramen för vad som brukar uttryckas rehabkedjan. Flera av de delar som initialt omnämndes för att kunna redovisa en kedja av åtgärder har dock ännu inte tillförts politikområdet. En sådan länk utgjordes av en utvecklad företagshälsovård som en del i arbetet för att nedbringa ohälsa och verka som ett stöd för såväl arbetsgivare som anställda liksom för i sin prövning av försäkringsfrågan. Företagshälsovårdens betydelse för ett väl utvecklat förebyggande hälsoarbete är känt och har även belysts i socialförsäkringsutskotts beredningsarbete inför den förändrade sjukförsäkringsprocessen. Kompetensen inom företagshälsovården bör utgöras av en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering och vara väl förtrogen med de inom ansvarsområdet förekommande arbetsuppgifterna. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet kan inte nog poängteras för att minimera mänskligt lidande och ekonomiska kostnader. Trots att företagshälsovårdsfrågan lyfts fram som en viktig del i den så kallade rehabiliteringskedjan har de hittillsvarande utredningarna och beredningarna inte blivit föremål för riksdagsbehandling. Genom avsaknad av åtgärder inom företagshälsovårdsområdet har den kanske viktigaste länken i den av regeringen framarbetade rehabiliteringskedjan ännu ej fallit på plats. En utvecklad företagshälsovård i nära koppling till arbetsplatserna bör därför utvecklas för att påskynda nedbringandet av den arbetsrelaterade ohälsan.
mot · GX02A255 · 2009-10-01 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av LAS i enlighet med vad som anförs i motionen. Vi måste arbeta ur krisen och de små företagen är nyckeln till framgång. måste bli ett land av företagare, ett land som möjliggör för människor att förverkliga sina idéer och sina drömmar, ett land där vi inte förväntar oss att få jobb av någon, utan ett där vi skapar själva. Människan är i grunden kreativ och skapande, vilket måste stimuleras av samhället. Alla är vi små i början. Förutsättningarna för den lilla företagaren är självklart helt annorlunda än för det stora företaget. Men lagstiftningen gäller lika för alla. För många småföretagare som kämpar för att växa kan steget till anställning vara stort. Helt plötsligt riskerar den lille företagaren hamna i händerna på de stora fackliga organisationerna. Det som kan fungera för det stora företaget riskerar bli ett hinder för den lille. Ändå är det tillväxten i de små företagen som är avgörande för att nå hållbar tillväxt. Arbetsmarknadslagstiftningen är i likhet med aktiebolagslagen anpassad till de stora företagen. Lagen om anställningsskydd tillkom i en helt annan tid. Den är en följd av den omvandling som ägde rum och baserad på värderingar . ser vårt samhälle, vår arbetsmarknad och vår värld helt annorlunda ut. Det som fungerade då, kan ha utvecklats till ett hinder . Precis som under historiens gång är det nödvändigt att se över gamla system och gamla lagar för att säkerställa att dess effekter inte leder till hämmande hinder för utveckling. Dagens LAS tillhör de lagar som måste skrotas. Den måste ersättas av en mer modern lagstiftning som säkerställer grundläggande skydd men inte leder till att trösklarna in på arbetsmarknaden för unga, nya svenskar och personer med svag anknytning upplevs oöverstigliga. Vi behöver utveckla en lagstiftning som främjar rörlighet, som underlättar jobbyten och ger grundläggande trygghet för både den anställde och företagaren. Det är hög tid att skapa mer jämlika förutsättningar till jobb på den svenska arbetsmarknaden.
mot · GX02A258 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsbegränsade anställningar och turordningsregler. är det alltför enkelt att gå runt de regler som ska förhindra missbruk av tillfälliga anställningsformer. Det vanligaste är att en arbetstagare inte får fortsätta sin anställning, men får ett nytt erbjudande om anställning från samma arbetsgivare i en annan anställningsform. Människor kan vara anställda på samma företag utan att få en tillsvidareanställning. De får gå från den ena tillfälliga anställningen till den andra. Kollektivavtalen reglerar till en viss del korta anställningar, men eftersom problemet har ökat krävs en tydligare reglering av tidsbegränsade anställningar. Det bör också vara en självklarhet att det inte ska gå att ta in personal från bemanningsföretag eller andra entreprenörer i ett läge där arbetsgivaren gjort uppsägningar på grund av arbetsbrist. Det förekommer att arbetsgivare kringgår turordnings- och återanställningsreglerna och att anställda går tillbaka till samma arbetsgivare där de blivit uppsagda, men då som inhyrd personal. Nuvarande rätt för företag med mindre än 10 anställda att undanta två personer bör också tas bort. Den åsidosätter det som varit lagens tanke enligt förarbetena, nämligen att alla arbetstagare ska omfattas av turordningsreglerna. i (s)
mot · GX02A259 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ställa krav på arbetsledning och facklig insyn i arbetsmarknadspolitiska insatser. För den som förlorar jobbet av en eller annan orsak innebär det såväl ett ekonomiskt bortfall som en förlust av sociala kontakter och en känsla av att inte behövas. Omställningen kan vara omtumlande, kräva flytt till annan ort, pendling från familjen, utbildning för att gå vidare i samma bransch eller för att helt byta inriktning. Den som deltar i en arbetsmarknadspolitisk insats har därför rätt att förvänta sig en kvalitativ sådan. De tidigare plusjobben var ett bra exempel på satsning som innebar ett arbete med subventionerad lön med handledning. Det är viktigt att det ingår resurser i dessa åtgärder som möjliggör arbetsledning och att villkoren om möjligt liknar ett ordinarie arbete. Även medverkan och insyn från fackliga organisationer är av stor betydelse för att förhindra att ordinarie arbetstillfällen omvandlas till stödåtgärder och betalas med arbetsmarknadspolitiska resurser.
mot · GX02A261 · 2009-10-02 00:00:00 — Offentlig upphandling och 94 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera konvention 94. Våra gemensamma skattemedel ska användas så effektivt som möjligt. Den offentliga upphandlingen styrs av regler som har till syfte att det allmänna ska få så bra produkter som möjligt till lägsta möjliga pris. Men för att upprätthålla trygga arbetsvillkor för anställda, oavsett vilken entreprenör som får uppdraget, är det även viktigt att kommuner och landsting ställer sociala villkor vid sina upphandlingar. Detta senare fungerar dåligt . Men offentlig upphandling kan, och bör, också användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. Denna viktiga möjlighet används i alldeles för liten utsträckning. Eftersom upphandlingen omsätter stora belopp kan den utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det har av domar framgått att EG-regler inte heller hindrar att samhället uppställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Vi anser att bör pröva att i lagen om offentlig upphandling införa den rättighet som ger den fackliga organisationen rätt att delta vid upphandlingstillfället, i enlighet med MBL:s förhandlingsskyldighet. Detta är viktigt eftersom vi kan hitta flera exempel på att personalen fått sämre anställningsvillkor och otryggare anställningsförhållanden som en direkt följd av en offentlig upphandling. Det måste bli en skyldighet för upphandlande part att se till att anbudsgivare och eventuella underentreprenörer tillämpar de löner och andra anställningsvillkor som allmänt gäller för arbetet i branschen och på orten där arbetet ska utföras. Offentlig upphandling ska alltså även innefatta sociala hänsynstaganden. har fattat beslut om en ny lag om offentlig upphandling (Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, prop. 2006/07:128). I denna framgår att myndigheter får ställa sociala krav. För att säkra de sociala villkoren på arbetsmarknaden räcker inte denna skrivning, utan vi måste ställa krav genom upphandlingen så att sociala krav alltid finns med och därmed säkrar arbetstagarnas villkor. Nio av EU:s medlemsstater har ratificerat konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Detta bör även göra. i (s)