mot · GX02T537 · 2009-10-06 00:00:00 — Klimat, kollektivtrafik och konjunktur I denna motion beskrivs hur strategiska och snabba satsningar på den svenska kollektivtrafiken både kan skapa ett klimatsmartare och nya arbetstillfällen på kort sikt, och ge en redan livskraftig industrisektor möjligheter att nyttja sin potential, utveckla nya produkter, öka sin kompetens och därmed också öka den svenska konkurrenskraften internationellt. I verkar fyra av världens största företag inom kollektivtrafikbranschen, tre av dessa har tillverkning i landet. är ett av de största länderna i EU i fråga om andel anställda i fordonsindustrin och dess underleverantörer. Det finns ett stort behov av att koppla ihop politiken som berör klimat, näringsliv och trafik. Alltför ofta görs åtgärder inom dessa områden som leder åt olika håll, vilket blir ineffektivt. Vi vill sammanföra dessa politikområden för att hitta lösningar som gör att de hänger ihop. På tekniksidan ligger det stora möjligheter i att satsa på kollektiva och energisnåla transporter. Det är inte hade en omfattande tillverkning av tåg. Vi har fortfarande industri som är inblandad i tåg- och spårvagnssystem, mycket tack vare den offensiva satsning som SJ gjorde på X 2000 för ett antal decennier sedan. För att utveckla och driva denna industri vidare bör staten ta sig an rollen som motor och pådrivare, genom investeringar, forskning och tydliga styrmedel. En avgörande del för att stärka kollektivtrafiken är forskning. de gröna föreslår därför ett nytt anslag i transportforskningen Hållbara transporter på 20102012. När forskningsprogrammet är fullt utbyggt ligger det på , det vill säga i samma storleksordning som dagens anslag till fordonsforskning för vägtrafik. Det är inte rimligt att enbart de branscher som utvecklar vägtrafiken ska få stöd. Framtidsbranscher som spårvagnsproduktion, utveckling av smarta omlastningscentraler och energieffektiva sjötransporter måste få möjlighet att utvecklas. Satsningen delas upp i tre separata forskningsprogram, ett med fokus på fordonsutveckling i kollektivtrafiken, ett om infrastruktur med fokus på spår och intermodala transportlösningar och ett tredje om miljösmarta sjötransporter. Ett exempel på utvecklingsområde är Gröna Tåget, med syfte att finna ett tåg som kan användas både på höghastighetsbanor och befintliga banor, och på så sätt bli mycket användbart i mindre länder som inte har möjlighet att bygga höghastighetsbanor i alla delar av landet. Utöver detta presenteras ytterligare ett forskningsprogram Helhetslösning för biogas som drivmedel på med syfte att finna helhetslösningar för biogas. Det finns en stor enighet om biogasens förträfflighet som drivmedel, men fortfarande finns felande länkar, t.ex. i form av brister i distribution och produktion. Hela kedjan måste hänga ihop för att biogasen ska kunna fungera som drivmedel. Att hitta nycklarna till det är den övergripande uppgiften i detta forskningsprogram för helhetslösning för biogas. De förslag som tidigare lagt fram, exempelvis till spårvägssatsningar i de större städerna och uppgradering av stambanorna för högre hastigheter, borde genomföras omgående och kopplas till satsningar på forskning för att utveckla svenskt know-how och svensk tillverkning. Om detta inte görs finns en risk att upparbetad kunskap i svensk industri går förlorad. Det gäller att tillvarata svensk tradition av teknisk forskning och utbildning inom fordonsindustrin och låta det bli en positiv kraft i omställningen till ett klimatsmart transportsystem. Dessa investeringar är oundvikliga i arbetet med att skapa ett modernt och miljövänligt trafiksystem och borde skyndas på av strategiska skäl. Vi behöver projekt som skapar spin-off-effekter som hjälper den framtida svenska industriutvecklingen, som höjer vår kompetens inom nyckelområden och som skapar rörelseenergi i en avsaktande ekonomi. Med tanke på konjunkturläget är det rätt tid att göra dessa beställningar . anser att staten bör vara motor i att driva på en fordonsutveckling som leder till klimatsmarta transporter. Att resa tillsammans istället för en och en i bil är oslagbart för att nå det målet. Den här typen av satsningar och prioriteringar fyller givetvis främst de ambitioner som företräder på klimatområdet, men en viktig samlad effekt av dem blir också att de ger en stark ekonomisk stimulans till en bransch som är strategiskt viktig för . De har alltså även en viktig strukturellt styrande effekt på industriområdet. Sammantaget syftar de föreslagna åtgärderna i denna motion till att fördubbla andelen resande med kollektivtrafik. Just nu finns ett öppet fönster att kombinera detta med positiva konjunktureffekter genom att satsa på tillverkning och utveckling av kollektivtrafikfordon. anser att denna möjlighet bör tas tillvara i regeringens fastställelse av långtidsplanerna för infrastruktur där inköp av kollektivtrafikfordon kan delfinansieras samt i kommande uppdrag till Verket för innovationssystem (). Anslagen för fordons- och transportforskning behöver styras upp för att gynna det klimatsmarta som har växtpotential. Inriktningen på dessa beslut kommer att visa om det finns en politisk vilja eller inte att se möjligheterna till utveckling och framsteg i den ekonomiska krisen. efterlyser att regeringen ska skapa förutsättningar för en fördubblad kollektivtrafik och fler jobb, bland annat genom att tidigarelägga investeringar som gagnar kollektivtrafiken1. En enig klimatberedning föreslog för ett drygt år sedan att järnvägens kapacitet bör öka till 2020. Detta är en inriktning som regeringen inte agerat för att uppfylla, till exempel genom satsningar på motorvägsbyggen istället för järnvägar. 7.2Många modeller leder till större kostnader11 9.1Åtgärder med snabba resultat14 9.1.1Gröna Tåget snabbt sätt att korta restiderna15 9.1.2Högre hastigheter på Södra stambanan16 10.1Nytt forskningsprogram: Hållbara transporter17 10.1.2Utveckling av spårinfrastruktur och teknik för omlastning18 10.1.3Utveckling av miljösmart sjöfart18 10.2Nytt forskningsprogram: Helhetslösning för biogas18 10.3Klimatkrav i befintliga forskningsprogram19 10.4Beskattning av fossilgas riskerar att drabba investeringar i biogas20 10.5Klimat- och konjunktursatsning 2010201221 10.6Främja byggandet av Bus Rapid Transit (BRT)21 10.7Statlig satsning på spårvägar21 10.8Ge förutsättningar för långsiktig planering och utveckling22 10.8.1SJ ska verka för de transportpolitiska målen och klimatmålen22 10.8.2SJ bör få fortsatt ensamrätt till interregional trafik22 10.8.3Banverket bör ta över Jernhusen23 10.8.4Tillgången till snabba tåg behöver säkras23 10.8.5Statligt stöd för utbyggnad av biogas23 beslutar om ett nytt program för fordonsforskning Hållbara transporter med en budget om sammanlagt under perioden 20102012.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt program för forskning Helhetslösning för biogas på under perioden 20102012.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de forskningsmedel som regeringen anslagit via till fordonsforskning bör fördelas till projekt som leder till långtgående reduktioner av klimatpåverkan utifrån EU:s och klimatmål, utan att äventyra andra hälso- eller miljökrav.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även spårbunden fordonsindustri bör få ta del av de som regeringen anslagit till bolaget för fordonsforskning.1 avslår regeringens förslag om beskattning av fossilgas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en statlig delfinansiering på under 20102021 till åtgärder som ökar kollektivtrafikens andel av persontransporterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ansluta sig till EU:s nya bussdirektiv, som innebär gemensamma krav vid upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en statlig delfinansiering på för spårvägsutbyggnad i större städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få till uppgift att bygga upp ett nationellt som kan fungera som en motor vid spårvägsutbyggnaden runt om i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SJ bör ges ett tydligare uppdrag i fråga om att verka för att de transport- och klimatpolitiska målen uppnås och att tågtrafiken upprätthålls och utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SJ bör få en fortsatt ensamrätt till trafikering i interregional trafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att överta de ansvarsområden som Jernhusen har . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör skrivas in i SJ:s bolagsordning att de bör säkra tillgången på fordon för högre hastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner ska kunna ansöka om statligt stöd för investeringar i biogas via Klimp.3 1 Yrkandena 14 hänvisade till NU. 2 Yrkande 5 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 14 hänvisat till MJU. Vi är inne i en djup konjunktur- och finanskris. Många företag varslar och säger upp anställda. Investerare är villrådiga om vilka satsningar som ger utdelning och var det finns potential att växa. Fordonsindustrin är en av de branscher som har störst problem. Det är en strukturell kris som kräver genomgripande förändringar för att möta såväl nuvarande marknad som framtidens krav. Hur vi hanterar den ekonomiska krisen och klimatkrisen nu kommer att påverka hur ser ut som industriland . Den framtida teknikmarknaden kommer till stora delar att styras av en övergång från fossila bränslen och energislöseri till förnybara energikällor och energisparande. har fokus i debatten om energieffektivisering gällt bränsleåtgång per personbil. Det är centralt, men det räcker inte. Ett av de effektivaste sätten att minska energianvändningen är en övergång från transporter med i snitt drygt en person i varje bil till att färdas gemensamt. Vi vill med denna motion belysa kollektivtrafikens möjligheter att möta lågkonjunkturen och uppnå klimatmålen. Kollektivtrafikdelen av fordonsindustrin verkar på en globalt växande marknad och de flesta industriländer gör stora satsningar inom detta område. Beställningar av snabbussar ökar i . och satsar på snabbtåg, spårvagnar och bussar med stor kapacitet. , och har beslutat om investeringar i järnväg och kollektivtrafik. Investeringarna är både en del av regeringarnas konjunkturpaket för att få hjulen att snurra igen och en klimatpolitisk åtgärd. Med stor verkstadsindustriell och teknisk kompetens är det naturligt att ligger i fronten av denna utveckling. Risken är annars att svensk spetskompetens på järnvägs- och kollektivtrafikområdet går förlorad när andra länder satsar mer offensivt. Kollektivtrafikbranschen behöver inga kreditgarantier, men det behövs större kapacitet och tydliga ansvarsförhållanden som gör att dess potential kan tas tillvara. Om kollektivtrafiken ges en klar prioritet, budgetmässigt såväl som i gatuutrymmet så att den blir snabb och attraktiv, kommer beställningar av fordon att komma av sig självt. Det som behövs från statens sida är en tydlig avsiktsförklaring om att öka kollektivtrafikandelen av transporterna och att göra de investeringar som behövs för att så ska bli fallet. Kollektivtrafikfordonen behöver också få en egen plattform för att vara med i den statliga satsningen på fordonsindustrins forskning och utveckling. Att göra rätt satsningar för framtiden är viktigt, men lika viktigt är att skapa hopp och framtidstro bland svenska företagare och ingenjörer. Det behövs en forskningspolitik som underlättar för innovation som blir bas för industriell utveckling för att kunna bidra till en hållbar utveckling. Historiskt sett har legat i frontlinjen vid flera teknikskiften. Det bör vi fortsätta med. Bilden nedan illustrerar oljeberoendet i olika sektorer i . Med tydlighet framgår att den största utmaningen ligger på transportsidan. Att ge sig i kast med denna är en av de största uppgifterna för att finna lösningar i klimatfrågan. Den nuvarande krisen berör den svenska industrin genom att den ställer de problem som bilindustrins strukturkris skapar för på sin spets. Vi riskerar att förlora kompetens, marknadsandelar och tillväxtmöjligheter om vår industri inte tillverkar produkter som är attraktiva på en global marknad. Personbilsmarknaden vilar tungt på hushållens konsumtionsbeslut och förtroende för sina egna ekonomiska utsikter och för den ekonomiska utvecklingen i stort. Det problem som alltid uppkommer i kriser är att hushållen ökar sitt sparande, vilket minskar efterfrågan i ekonomin i stort och särskilt gällande dyra produkter som bilar. Detta beteende kan illustreras med att nyregistreringen av personbilar i var lägre jämfört med samma månad året innan. När det gäller tillverkningen av personbilar står branschen globalt inför en stor strukturomvandling till följd av överetablering. Tillverkningspotentialen var redan innan krisen högre än efterfrågan. Ett problem för branschen i sin helhet är att en massiv satsning på tillverkningen av stora bilar med hög bränsleförbrukning skedde precis innan klimatförändringar och stigande oljepriser började göra sig gällande som faktorer att räkna med. Med andra ord: Osäkerheten i konjunkturen gör att efterfrågan på bränsleslukande bilar inte ökar trots att bensinen för tillfället är billigare. Det är dessutom högst osäkert om efterfrågan kommer att öka då konjunkturen blir bättre eftersom bensinen då med all sannolikhet blir dyrare igen. Vad gäller fordon för kollektivtrafik är marknaden annorlunda. Den bygger till stora delar på direkt eller indirekt offentligt finansierade satsningar och är därför beroende av de klimat- och trafikpolitiska ambitioner olika länder har kopplat till den finanspolitik som förs under nuvarande konjunkturnedgång. De flesta länder tycks ha förstått att det offentliga måste beställa mer för att få hjulen att snurra. Eftersom både hushåll och företag ökar sitt sparande under ekonomiska kriser så faller ett tyngre ansvar på de offentliga ekonomierna för att hålla efterfrågan uppe. Detta är en grund till de stimulanspaket som förbereds eller genomförs i många länder och som oftast har tyngdpunkten på offentliga investeringar snarare än skattesänkningar för att stimulera hushållens konsumtion. Detta kanske inte får någon direkt effekt på de trafiksatsningar som görs, men kan indirekt hindra att satsningar skärs ner, skjuts upp eller ges upp. Företag inom kollektivtrafikbranschen bedömer själva att deras utsikter är goda. Kunnandet och även utvecklingspotentialen är hög. Branschen gynnas också av möjligheterna att ta över högt kvalificerad övertalig arbetskraft från personbilsindustrin. Särskilt positiva är producenterna av tåg och spårvägar, Alstom och . rapporterar att tillverkningen ligger på all-time-high. Bus bedömer att kollektivtrafiken med bussar kommer att växa globalt trots nuvarande lågkonjunktur, om än på en lägre nivå . När det gäller bussar som inte opererar i linjebunden kollektivtrafik, som turisttrafik, har en avmattning skett som kommer att bestå framåt. Sammantaget förutser Bus en stagnerande global bussmarknad i närtid med en ökande volym när finanskrisens återverkningar avmattas. kan se en lägre volym än normalt , men på medellång och lång sikt en växande marknad, mycket tack vare nödvändiga satsningar på miljö och energibesparing i samhället. Kollektivtrafikens andel av trafiken står still i ett nationellt perspektiv. Den lokala och regionala kollektivtrafiken har ökat de senaste tio åren2. Trots detta ökar inte andelen resor med kollektivtrafik, vilket innebär att kollektivtrafiken inte lyckas med utmaningen att locka över bilister. Andelen resta personkilometer med bil är och med kollektiva transportmedel . I första hand beror alltså ökningen av kollektivtrafikresande på att resandet totalt sett har ökat. För att nå klimatmålen krävs en övergång från bil till kollektivtrafik. Därför behövs både åtgärder som gör det möjligt att åka kollektivt snabbt och bekvämt i kombination med åtgärder som gör det mindre fördelaktigt att åka bil. Det handlar om åtgärder på lokal, regional och nationell nivå. Dessutom krävs större kapacitet för att ta hand om resenärer som bestämt sig för att ställa bilen eller skippa flyget. I Klimatberedningen fanns en blocköverskridande enighet om att kapaciteten i järnvägsnätet behöver öka med till 2020. Den tillverkning av fordon och bilsystem som finns i inskränker sig inte till personbilar. I landet finns världens näst största busstillverkare Bussar, liksom busstillverkning. Dessa två har dessutom stor kompetens inom forskning och utveckling som har som syfte att öka kapaciteten för busslösningar som man minskar klimatpåverkan, exempelvis Bus Rapid Transit (BRT) och elbussar. BRT innebär en prioriterad och strukturerad busslinjetrafik, där bussen ges företräde framför bilen och på så sätt leder till kortare restider och därmed ökad attraktionskraft. Bussar är det enda vägtransportslag där nyregistreringen av fordon i ökningen var jämfört med samma månad . Detta till skillnad mot andra transportslag på vägsidan, såsom personbilar och lastbilar, som minskar. registrerades 1210 bussar, vilket var fler än 2007, då 991 stycken registrerades. Bussen har framtiden för sig som klimatverktyg. Dessutom finns en stor del av produktionen förlagd till . En nationell satsning på busstrafik leder alltså inte bara till klimatvinster, utan även till fler jobb inom landet. Bus Rapid Transit (BRT) är en form av snabbuss som ges en tydlig prioritering i gaturummet och i tät trafik. Prioriteringen görs med hjälp av bussbanor som gör att BRT strukturerar staden och får spårvägsliknande egenskaper. Systemet är också förhållandevis billigt och går snabbt att genomföra. Ett exempel är Lundalänken som invigdes i , anpassad för att möjliggöra framtida spårtrafik. De internationella exemplen är många, men brukar framhållas mest i sammanhanget. Mest känd är , eftersom Volvos bussar dominerar där3. Bussar har 80 procents marknadsandel för bussar till BRT-system i . Det finns ofta en föreställning om att det finns ett motsatsförhållande mellan utbyggnad av buss eller spårväg. Så är det inte. Snarare är det så att dessa två går hand i hand. Ett smart och effektivt bussystem kan i ett senare skede byggas om till spårväg eller slussa resenärer till spårvägen på anslutande sträckor. I mindre städer är spårväg inget alternativ, eftersom det blir för dyrt, och då passar en utbyggnad av Bus Rapid Transit eller trådbuss väldigt bra. På så sätt prioriteras busstrafiken i gaturummet och restiden minskar, som tillförlitligheten och attraktionskraften ökar. Både Bussar och arbetar aktivt med olika koncept av BRT som är speciellt anpassade för svenska förhållanden. har utarbetat ett konceptfordon för det nyutbyggda hamnområdet i . Ett liknande system kan passa bra för svenska städer med mer än 50000 invånare, ett tjugotal svenska städer skulle på detta sätt kunna modernisera och förbättra sin kollektivtrafik. presenterade KTH en förstudie: Bus Rapid Transit i ? Kunskapssammanställning med identifiering av forskningsfrågor. Där konstateras att BRT är ett av de intressantaste utvecklingsområdena inom kollektivtrafiken internationellt sett och att Bussar och är ledande inom utveckling av högkapacitetsbussar. Studien tydliggör de brister som präglar svensk stadsbusstrafik med låg medelhastighet, prioritering och turtäthet. BRT lämpar sig väl för medelstora och större tätorter, men förutsätter en aktiv samhällsplanering. när spårvagnar är det stora modeordet bland politiker kan det noteras att kostnaden för ett BRT-system endast är en tiondel av motsvarande spårburna system. Ska kollektivtrafikens marknadsandel fördubblas är BRT en självklar framtidssatsning och också en av de mest kostnadseffektiva. Förstudien identifierar bland annat följande BRT-satsningar i : , , , , och . 7.2Många modeller leder till större kostnader Även inom produktion av bussar, liksom för spårvägar, krävs en bättre samordning av upphandling för att sänka kostnaderna för inköp av fordon. Av medlemsföretags drygt 10871 bussar finns det sammanlagt 4084 olika bussmodeller4. Detta är resultatet av de små serier som bussarna tillverkas i, vilket delvis är en följd av de vitt skilda krav på fordon som ställs av landets olika trafikhuvudmän i upphandlingar. Ju mindre serier en buss tillverkas i desto högre blir produktionskostnaden, som ytterst resenären och skattebetalarna får betala. Ett annat exempel är att antalet varianter på olika bussdörrar är omkring 600700 stycken. Detta leder inte bara till förhöjda kostnader för tillverkning, utan också till att optimal teknik inte kan tas tillvara, vilket drabbar resenärerna. Ersättningsbussar behöver allt för ofta sättas in, även om det är ganska enkla problem, som fel på bussdörrarna. har även haft en stor kompetens när det gäller tåg, tunnelbanetåg och spårvagnar. Stora delar av detta finns kvar i som köpt upp svenska verksamheter inom området. I finns även Alstom som är ett av världens ledande företag inom spårtrafiksområdet, men de har ingen tillverkning i landet. Det finns även några mindre företag i branschen. I tillverkar exempelvis specialdesignade vagnar för järnvägstransporter, vilket sysselsätter cirka hundra personer. har byggt vidare på Asea:s långa tradition av att bygga tåg. En sammanslagning gjordes av Asea och 1988. ABB tillverkade bland annat X2000-tågen, men även många andra järnvägsfordon över en stor del av . ABBs tågtillverkning sammanslogs 1996 med järnvägssektor och det nya bolaget bildades. köptes i sin tur upp av 2001. Medan många andra branscher varslar folk i dessa kristider så nyanställer . sökte företaget omkring 100 personer i , främst tekniker och ingenjörer, men också annan personal. En ökad efterfrågan på spårteknik och moderna spårvagnar gör att behovet av arbetskraft ökar. Från Alstom rapporteras att orderböckerna är fyllda och att de har produktion i samtliga produktionsanläggningar. Alstom Transport rekryterade 3000 ingenjörer och chefer över hela världen och är på väg att upprepa det . Under det brutna /2008 redovisade Alstom Transport en försäljningsökning på i jämförelse med föregående år. Swedtrain är en branschförening inom spårburen trafik, rälsfordon och tillhörande infrastruktur. De ser rekryteringsbehov framförallt bland yrkesarbetare och ingenjörer. instämmer i deras huvudbudskap att en stark järnväg i är en förutsättning för en livskraftig tillverkande järnvägsindustri. De hinder som finns är bland annat brist på yrkesfolk och kompetent arbetskraft. För liten spårkapacitet och brist på effektiva järnvägsterminaler försvårar konkurrensen att köra gods på järnväg istället för på väg. Swedtrain lyfter fram järnvägsforskning som en nyckelfaktor för sektorns och industrins framgång. De länder som inte beställer nya fordon riskerar att framöver förlora sin verksamhet till andra länder som är mer offensiva med satsningar på kollektivtrafik. Swerig är en paraplyorganisation för svenska företag som tillverkar järnvägsprodukter för export. Organisationen har knappt 40 medlemmar, bland andra ABB, , , , och . Enligt Swerigs bedömning berörs deras marknad inte av den ekonomiska krisen i någon större utsträckning. Många länder satsar på infrastruktur, både från klimat- och miljösynpunkt och för att dämpa arbetslösheten och skapa förutsättningar för tillväxt. Stora investeringar planeras på många håll, EU satsar till exempel stort i . Branschen har brist på kompetent arbetskraft, framförallt ingenjörer med järnvägtekniskt kunnande. Vissa större bolag skolar om anställda för att kunna arbeta med järnvägen. I branschen inkluderas de stora järnvägslinjerna såväl som tunnelbana, spårvägar och pendeltåg. ligger långt framme på järnvägssidan och många företag har särskilda spetskompetenser.