mot · GX02Fi262 · 2009-10-06 00:00:00 — har beslutat sig för att ta ut en extra skatt på kooperativ vindkraft, kallad uttagsskatt. Som följd av skatten har intresset för att bli delägare i ett kooperativt vindkraftverk fallit som en sten. Regeringen har passivt sett på och vägrat ingripa trots att den kooperativa vindkraften helt håller på att försvinna i . Detta är särskilt oroande eftersom gemensamt ägande av vindkraftverk visat sig öka acceptansen för vindkraft generellt, vilket gör det lättare att genomföra även mer storskaliga vindkraftsprojekt i . Det är oförståeligt att regeringen inte vill ändra uttagsskattereglerna eller införa ett undantag så att den kooperativa vindkraften kan fortsätta växa istället för att utplånas. säger tydligt nej till uttagsskatten på kooperativ vindkraft och avsätter därför de skatten beräknats inbringa och begär att regeringen återkommer med lagförslag som innebär att skatten slopas. 16.8Omläggningar av miljöskatter i budgetpropositionen I årets budgetproposition aviseras ett flertal omläggningar av klimat- och miljöskatterna. Nedan sammanfattas ställningstagande till vart och ett av förslagen. Siffrorna är koppade till tabellen nedan: Tabell 16.5 Skatt på konsumtion m.m. energi- och miljöskatter Höjning av koldioxidskatten (skatten sänks också ett öre till följd av indexering) Höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen m.m. inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna samt industri som inte omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter Nedsättning av koldioxid skatten för energiintensiva företag (0,8-procentsregeln) Sänkt återbetalning av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner Samordning mellan ekonomiska styrmedel för anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter Koldioxidskatt på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning Omläggning av energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen efter energiinnehåll Energiskatt på fossila uppvärmningsbränslen m.m. i vissa sektorer Höjd energiskatt på dieselolja Ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper -0,41 Justeringar i fordonsskatten för dieseldrivna personbilar i det koldioxidskatterelaterade skatteuttaget Följdändringar i den viktbaserade fordonsskatten Koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar Slopad skatt på gödselmedel Till följd av indexeringen av CO2-skatten sänks skatten med /kilo koldioxid 2010. Regeringen föreslår att skatten höjs med ett öre som finansiering av slopandet av avfallsförbränningsskatten. avslår denna höjning med det motiv regeringen anför. Vi föreslår att förbränningsskatten är kvar (se nedan för motiv) och föreslår en egen höjning av CO2-skatten på 2010 som trappas 2012. Höjd koldioxidskatt i den lätta industrin är ett förslag som själv drivit länge och som vi självklart stödjer. För energiintensiva företag utanför den handlande sektorn där koldioxidskatten överstiger (0,8-procentsregeln) av omsättningen sätts det överskjutande beloppet ned till av den skatt som annars skulle ha betalats. Det rör sig om cirka 20 industriföretag inom främst asfalt- och textilsektorerna som får skattelättnader på . Regeringen föreslår nu att gränsen höjs i ett första steg från till 2011 för att slopas helt 2015. Regeringen föreslår att återbetalning av koldioxidskatt till jordbruket sänks successivt från per liter till per liter 2015. säger ja till sänkningen men vi anser att de som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp ska kunna erhålla stöd motsvarande den minskade återföringen av koldioxidskatten. Regeringen senarelägger tidigare aviserad sänkning av CO2-skatten för den handlande sektorn. är kritiskt till att slopa CO2-skatten för den handlande sektorn och stödjer därför senareläggning. Regeringen föreslår att nedsättningen av CO2-skatten på naturgas och gasol som används som drivmedel successivt trappas ned. betalas av den generella CO2-skatten för naturgas och för gasol. Nedtrappningen ska ske så att betalas 2015. bedömning är att det är viktigt att CO2-skatten får verka på ett generellt sett, dock hotar en för snabb upptrappning av CO2-skatten på gasol och naturgas utbyggnaden av biogasproduktionen. Vi föreslår därför att upptrappningen senareläggs med så att första höjningen istället sker 2013 och att full skatt utgår först . Regeringen föreslår en omläggning av energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen. Energiskatten kommer med förslaget att vara enhetlig (samma energiskatt per kWh) och utgå från energiskatten på eldningsolja. Förslaget innebär att skatten höjs för bland annat kol och naturgas. Omläggningen är bra och gynnar energieffektivisering. Regeringen föreslår att energiskatt införs på uppvärmningsbränslen inom industrin, jord- och skogs- och vattenbruk. Skatten har varit noll. Den införs nu på en nedsatt nivå som motsvarar EU:s minimiskattenivå på lätta eldningsoljor. Energiskatten på biobränslen för uppvärmning är fortsatt noll enligt regeringens förslag. stödjer förslaget som är bra och gynnar energieffektivisering. Energiskatten på diesel höjs i två steg, stödjer förslaget. uppgår avdraget för havsbaserad vindkraft till per kWh. föreslår regeringen att avdraget slopas helt. menar att ett särskilt stöd, som kompletterar elcertifikaten, behövs till den havsbaserade vindkraften, som än så länge har högre kostnader än den landbaserade. Regeringen bör återkomma med förslag till ett långsiktigt kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft. utgår ett stöd i form av energiskatteavdrag med per kWh. Vi föreslår att stödet ska kvarstå tills vidare i avvaktan på en ny långsiktig stödform. menar att skatten på förbränning av avfall tills vidare bör vara kvar i avvaktan på en förutsättningslös och grundlig analys av mål- och medelseffektivitet för avfallspolitiken. Regeringen bör initiera en sådan utredning. Ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten. Koldioxidkomponenten i fordonsskatten höjs från /gram CO2 till /gram CO2. höjs gränsen för när koldioxidskatt tas ut i fordonsbeskattningen från /kilometer till / kilometer. Effekten blir att bilar med lägre utsläpp än får höjd fordonskatt och att bilar med utsläpp över /kilometer får höjd fordonskatt. Bilar i skiktet /kilometer får sänkt fordonskatt. föreslår att CO2-komponenten höjs men att gränsen för när CO2-komponenten slår till inte ska höjas. Det här gör att miljöstyrningen av fordonsskatten ökar jämfört med regeringens förslag. Fordonsskattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper. föreslår ett eget statsfinansiellt neutralt system med bonus till snåla bilar och avgift för dåliga bilar och avslår därför regeringens förslag. Justering av fordonsskatten till följd av omläggning av koldioxidrelatering av fordonsskatten (punkt 12 ovan) samt till följd av höjd energiskatt på diesel. Regeringen föreslår höjd fordonsskatt för bensinbilar där fordonsskatten beräknas efter vikt (p.g.a. att CO2-komponenten höjs för bilar där fordonsskatten delvis baseras på CO2-utsläpp) och sänkt fordonsskatt för dieselbilar där fordonsskatten beräknas efter vikt p.g.a. den höjda energiskatten på diesel (kompensation). Av samma anledning föreslås sänkt fordonsskatt på tunga lastbilar och tunga bussar. stödjer förändringarna i viktbaserad fordonsbeskattning för bilar och bussar men ej för tunga lastbilar. Lätta lastbilar infogas i den koldioxidbaserade fordonsskatten. Regeringen föreslår att skatten på gödsel slopas. motsätter sig det. Enligt regeringens egna beräkningar minskar skatten kväveläckaget från jordbruksmarken med ca kväve per år.37 Detta är jämförbart med vad som uppnåtts av kostsamma åtgärder som ersättning till lantbrukare för fångstgrödor. Förutom ökade utsläpp av kväve som slopandet av skatten kommer att ge upphov till ökar utsläppen av den aggressiva växthusgasen lustgas. Slopandet av skatten har motiverats med att det kompenserar lantbruket för höjningar av klimatrelaterade skatter. Dessa skattehöjningar inträffar dock först och då på en låg nivå. blir nettoeffekten för lantbruket en nettoskattesänkning på . anser att gödselskatten bör behållas och höjas. Medlen skall också i fortsättningen återföras till näringen i form av ersättning för miljöåtgärder. och blanddrycker så kallad alkoläsk är i smak och form utformade för att nå en ung målgrupp, något som också visar sig i undersökningar av ungdomars alkoholvanor. har Systembolagets försäljning av dessa drycker ökat . För att dämpa denna utveckling föreslår vi en ny skatt på alkoläsk. Tilläggsskatten sätts till en början till per liter konsumtionsfärdig dryck, och därefter utvärderas den för att se om detta ger önskad effekt. I övrigt bör utformningen följa den promemoria tagit fram om alkoläsk. I denna ingår också, för att tilläggsskatten ska vara förenlig med EU-regler, att intäkterna ska användas till alkoholförebyggande åtgärder. 16.9.2Rödgrönt ROT-förslag och skol-ROT-förslag Förslagen till rödgrönt ROT-avdrag för att modernisera skollokaler liksom förslag till rödgrönt allmänt ROT-avdrag beskrivs utförligt i kapitel sex. 16.9.3Behov av översyn av skatterna mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt, där skatten beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att på så sätt styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Vi menar att flera av regeringens genomförda skatteförändringar varit dåliga. Regeringens skattepolitik har inneburit större skattesänkningar i kronor för dem med höga inkomster som de i större utsträckning finansierats av dem med relativt låga inkomster. Dessutom har män i större utsträckning än kvinnor fått del av skattesänkningarna. Jobbskatteavdraget förändrar också skatteuttaget på olika typer av förvärvsinkomster. Pensionärer liksom långtidssjuka blir relativt sett fattigare än de som arbetar. Regeringen har också genomfört flera riktade förändringar av arbetsgivaravgifterna och de sociala avgifterna. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för vissa åldersgrupper skapar stora konkurrensproblem och tröskeleffekter. Vi menar att flera av regeringens förändringar skapat omotiverade undantag som minskar likformigheten och ökar krånglet i skattesystemet. På grund av att regeringens skattepolitik inte har varit förenlig med vad vi menar är en sund skattepolitik anser vi att det finns behov av en större översyn av skattesystemet. Delar som behöver finnas med i en sådan översyn är bland annat fastighetsskatten och kapitalbeskattningen, inkomstbeskattningen av olika typer av arbetsinkomst, miljö- och klimatskatter samt energiskatter. Vi föreslår att en bred parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att ta fram underlag för en sådan skatteöversyn. 16.9.4Gemensamt rödgrönt förslag: Bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet beräknar att staten förlorar ca i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. Att bekämpa skattefusket handlar om att stärka välfärden men också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Rättvisa konkurrensvillkor kräver att kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller delar av eller hela intäkten från beskattning eller bryter mot andra bestämmelser som hederliga företag följer. har konstaterat att kopplingen mellan den grova organiserade brottsligheten och ekonomisk brottslighet växer. Den svarta sektorn i har tydliga inslag av grov organiserad brottslighet som också ingår i europeiska och internationella nätverk. Skatteplanering syftande till skattefusk sker ofta med hjälp av så kallade skatteparadis. Ett flertal myndigheter samverkar nationellt och i regionala underrättelsecentrum (RUC) för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Polisen leder spaning och gör gripanden. och utreder och väcker åtal om brott. sköter den löpande skattekontrollen och gör grundjobbet i utredningarna om skattebrott. driver in skatteskulder. Även och ingår i samarbetet. I den dåvarande socialdemokratiska regeringens sista statsbudget, , utformad i samarbete med och , drogs riktlinjerna för ett kraftfullt arbete mot bidrags- och skattefusk upp. fick ökade resurser. Arbetet med att ta fram en lagstiftning för certifiering av kassaregister inleddes. En delegation mot felaktiga utbetalningar bildades. fick också rätt att kräva personalliggare av restaurang- och frisörbranscherna och göra oannonserade kontroller. Den borgerliga regeringen har hitintills tagit få egna initiativ kring skattefusket. I princip har den förvaltat de socialdemokratiska initiativen, men förlorade de extraresurser de hade fått för att bekämpa skattefusket. Socialdemokraterna, har tagit fram ett nytt offensivt program mot skattefusk och ekobrott. För att snabbt och effektivt komma igång med programmet vill vi permanent stärka resurser med . Denna satsning ger utrymme för att t.ex. anställa uppemot 100 nya specialister. Vi vill att prioriterar kampen mot ekobrott och skattefusk i . Genom att agerar direkt som stat eller som medlem i EU i olika samarbetskonstellationer kan vi se till att skatteparadisen tvingas till skatteavtal. Skattemyndigheter måste få kunna lämna vidare information om misstänkt penningtvätt, försäkringsbedrägeri etc. till finanspolisen. Skattemyndigheter måste kunna få ta del av informationen när åklagare via internationell rättshjälp hittar misstankar om skattebrott. Vi menar också att lagen om skatteflykt inte har varit effektiv och därför måste ses över. Penningtvätt och skattebrott hänger samman. I detta förenas grov organiserad brottslighet med ekonomisk brottslighet. har uppdraget att samordna penningtvättsbekämpningen och följer genomförandet av EU:s tredje penningtvättsdirektiv. Här krävs dock större insatser. Vi menar att det behöver utredas om penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Sekretesslagsformuleringar som hindrar att rapportera misstänkt penningtvätt måste ändras. Misstänkta penningtransaktioner ska kunna frysas . Kontrollen över växlings- och factoringbolagen måste skärpas eftersom dessa används både när svarta pengar tvättas vita och då vita pengar görs om till svarta. Fullständigare informationsutbyte inom EU och Sparandedirektivet innebär att privatpersoners ränteinkomster ska beskattas i de länder där personen är bosatt och inte där pengarna är placerade. omfattas dock inte alla länder i EU av informationsutbytet och inte heller juridiska personer. Vi vill att ska driva att europeiska stater med nära förbindelser till EU, som till exempel och de olika europeiska ministaterna, också ska tas med i initiativet och därmed förbinda sig till informationsutbyte. Vi vill också driva att juridiska personer ska omfattas. sker en rapportering av varuutbyten mellan EU-länder. Genom dagens rapportering bekämpas momsfusket mellan EU-medlemmarna. Detta utbyte kommer från att utökas. Vi vill att inom EU och ska verka för att integrera även övriga europeiska stater utanför EU och EES, främst de europeiska skatteparadisen, i rapporteringen. Personalliggare och oannonserade kontrollbesök har och har haft en rad olika branschprojekt mot skattefusk. Personalliggare kombinerat med oannonserade kontrollbesök inom frisör- och restaurangbranscherna har visat sig vara ett verksamt instrument. Vi vill utvidga detta system så att alla relevanta branscher och företag omfattas. Vi vill i första hand gå vidare med bygg- och tvätteribranscherna samt med branscher som i hög utsträckning använder sig av underentreprenörer, t.ex. städ- och flyttbranscherna. Vi vill framhålla det initiativ som t.ex. byggbranschen själv har tagit mot oseriösa företag. Månadsredovisning av anställdas skatter och arbetsgivaravgifter ska ske individuellt och inte, som , med en totalsumma. Det skulle underlätta för att upptäcka om arbetsgivaren betalar in för lite i skatt. En inbetalning på kan som det är gälla för fyra anställda likaväl som för 40. Genom individuell skattedeklaration försvåras redovisning av oriktiga siffror och det skapas möjlighet att bedöma realismen i inbetalningen. Den anställde ska också själv kunna kontrollera att skatter och avgifter är inbetalda för honom eller henne. Se över möjligheterna till ett entreprenadavdrag Ett entreprenadavdrag är en lösning där en viss del av betalningen till en underentreprenör hålls inne för att säkra inbetalning av skatter och arbetsgivaravgifter. Syftet är att minska möjligheten till fusk och att säkra betalningar av skatter och arbetsgivaravgifter. Vi vill se över de eventuella möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag i ett första steg i bygg- och anläggningsbranschen. Prövning och återkallande av F-skattsedel Effekterna av det nya systemet för F-skattsedlar bör ses över, inte bara ur ett arbetsmarknadsperspektiv utan också ur ett skatteuppbördsperspektiv. Möjligheten att få F-skattsedel då sökanden har varit inblandad i skattefusk eller annan verksamhet ska begränsas. F-skattsedeln ska återkallas då en innehavare dömts för skattefusk eller annan ekonomisk brottslighet. Förnyad prövning av F-skattsedel kan ske först efter det att grunderna för indragningen har undanröjts och en karenstid har utgått. Beroende på översynens resultat är vi beredda att pröva förslag om exempelvis tidsbegränsad F-skattsedel. För att framgångsrikt slutföra arbetet mot skattefusk i taxibranschen behövs redovisningscentraler till vilka köruppdragen och ersättningarna rapporteras. Dagens beställningscentraler kan sköta denna funktion. Krav på anslutning till redovisningscentral ska skrivas in som villkor för taxitillstånd. Precis som i fråga om certifierade kassaregister ska en övergångsperiod förbereda införandet. Gör det lättare att utbyta information om brottsmisstänkta Det måste bli lättare för myndigheter att delge varandra information som motverkar skattebrott och grov organiserad brottslighet. Sekretesslagstiftningen och dess tillämpning måste anpassas till detta behov. Både fiskala avdelning och skattebrottsenheten hindras av regeltolkningar. Då brottsmisstanken hos en myndighet vid fällande dom kan ge fängelsestraff ska sekretess inte längre gälla mellan myndigheter eller, som i fall, inom myndigheten. I tabellen nedan föreslås utgiftsramar samt beräkningar av utgiftsramar , allt uttryckt i form av avvikelser mot regeringens förslag i . Tabell 17.1 Utgiftsramar, mp-förslag Avvikelse mot regeringen i Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen 17.2Förslag till anslagsfördelning på utgiftsområden Nedan sammanfattas alla förslag till utgiftsförändringar uppdelat på utgiftsområden och anslag. tillför medel till för att fortsätta projekteringen av nya byggnad. Länsstyrelserna tillförs medel för sin del av arbetet med miljömålen och för att förstärka djurskyddet. Som en del av vårt rödgröna myndighetssparprogram så föreslår vi att för Europapolitiska studier avvecklas. Till följd av myndighetssparprogrammet beräknas också kostnaderna för den statliga förvaltningen minska med sammanlagt . Besparing redovisas under utgiftsområdet. för Europapolitiska studier samt EU-information Specifikation av anslag 9:1 Fortsatt projektering av ny byggnad för Specifikation av anslag 5:1 Levande sjöar och vattendrag 17.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningen vill verka för jämställda löner. Medel avsätts därför för att minska löneskillnader mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. tilldelas fem miljoner 2010 och 2011 för att arbeta med ökad statlig inköpssamordning. Praktik i statliga myndigheter (del av ungdomspaket 17.2.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution tillför medel till för myndighetens arbete mot skattefusk som en del i vårt rödgröna skattefuskprogram. (rödgrönt paket mot skattefusk) avslår regeringens förslag om ökade medel till säkerhetspolisen eftersom vi anser att personskyddet bör ligga på den öppna polisen. Vi anslår medel för kompetenshöjande åtgärder för polis, åklagare, domare och nämndemän i frågor om kvinnofrid, diskriminering och för att stärka arbetet mot miljöbrott hos åklagarmyndigheten. får ökade resurser för arbetet mot finansmarknadsbrott. Vi föreslår inrättandet av en fångombudsman samt en särskild myndighet för att hantera anmälningar och brott av polis och åklagare för att öka allmänhetens förtroende för rättsväsendet. 17.2.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan omfördelar medel från till internationella fredsforskningsinstitut (). 17.2.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap vill omvandla det svenska försvaret till ett modernt insatsförsvar och minskar därför anslagen till försvaret med . Vi anslår medel till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till investeringar för skydd mot naturolyckor med syfte att minska sårbarheten vid extrema väderhändelser och klimatförändringar, i första hand kring och . Vi utökar också myndighetens medel för delfinansiering av kommunernas klimatanpassande åtgärder. Anskaffning materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. Minskad forskning och teknikutveckling Ny myndighet för exportstöd av krigsmateriel Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret Myndighet för samhällsskydd och beredskap Specifikation av anslag 2:7 Insatser för och m.m. Delfinansiering av klimatanpassning i kommuner Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret 17.2.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd slår vakt om enprocentsmålet för biståndet. Vi är djupt kritiska och oroliga över att regeringen använder bistånd till andra ändamål än fattigdomsbekämpning. Därför återför vi till biståndsramen och satsar istället 4,9 miljarder på klimatåtgärder i utvecklingsländer under utgiftsområde 20. återförs till biståndsramen då vi anser att flyktingmottagande i mindre utsträckning ska finansieras av biståndet. Medel för reformsamarbete i flyttas tillbaka till biståndet. Specifikation av anslag 1:1 Reformsamarbete i inom biståndsramen Återföring av medel till den generella biståndsramen vill ha en humanare och generösare flyktingpolitik. Med denna politik minskar kostnader för utvisningar. Vi föreslår att en regularisering i form av en tillfällig amnesti genomförs i . Amnestin ska gälla för de papperslösa som befinner sig här och fick avslag enligt den tidigare gällande utlänningslagstiftningen. Därför tillförs medel till migrationspolitiska åtgärder och för domstolsprövningar som vi minskar anslaget för utresor för avvisade och utvisade. För att öka asylsökandes möjlighet till ett drägligt boende anslår vi pengar till bidrag för eget boende. Kostnader vid domstolsprövningar i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade 17.2.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg kostar felaktig läkemedelsanvändning samhället ungefär lika mycket som den totala läkemedelsnotan. Det är helt orimligt, i högsta grad skadligt för människor och dyrt för samhället. Strukturerna behöver styras om till att bli hälsofrämjande. Vi föreslår i årets budgetmotion flera åtgärder för att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen. Vi avsätter också extra resurser till psykiatrin i brett perspektiv, bland annat genom en kraftfull satsning på elevhälsan, projektmedel för fysisk aktivitet och en förändrad struktur av reformen personliga ombud för att de ska kunna fungera mer oberoende. För att öka tandhälsan hos ungdomar föreslår vi fri tandvård upp till . Bidrag till hälso- och sjukvård