ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ju309 · 2009-10-02 00:00:00 — Gemensam grundutbildning för Polisens, och brottsbekämpande personal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam grundutbildning för Polisens, och brottsbekämpande personal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i det fall polisutbildningen blir högskoleutbildning ska även tull- och kustbevakningsutbildningen jämställas med högskoleutbildning.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. genomför personalen på de brottsbekämpande myndigheterna Polisen, och ett stort arbete med att förebygga, förhindra och utreda brott som sker runt om i . Det gemensamma målet är att bekämpa brott. Behovet av samverkan är följaktligen stort. I utbildas poliser på Polishögskolorna i , eller . Tulltjänstemän utbildas på Tullskolan i och personal utbildas i . Utöver utbildningsorten varierar även innehållet i de respektive utbildningarna. Olika kompetenser då man arbetar på olika områden är i sig inget att förundras över, dock kan man ställa sig frågande till varför även grundutbildningen för all personal skall vara olika. En gemensam grundutbildning för all brottsbekämpningspersonal skulle vara ett utmärkt sätt att i ett tidigt skede få den framtida personalen inom de tre myndigheterna att överbrygga revirtänkandet samt öka möjligheten för ett effektivt samarbete. Efter genomförd grundutbildning kan aspiranterna välja att inrikta sig på en av de tre brottsbekämpande myndigheternas verksamhet. Samarbetet mellan myndigheterna blir allt viktigare. JustitieministerBeatrice startade en nationell mobilisering mot organiserad brottslighet. En av de stora punkterna var vikten av myndighetssamverkan. Genom att samköra grundutbildningarna för all brottsbekämpningspersonal ges aspiranterna en möjlighet att tidigt skapa väl fungerande kontakter inom de andra myndigheternas verksamhet. För ett framtida samarbete är detta mycket viktigt. I den nuvarande utbildningsordningen kan en aspirant endast söka sig vidare inom verksamheten hos den myndighet som står för utbildningen. Med en gemensam grundutbildning bryts detta s.k. arbetsgivarmonopol och istället för en möjlig framtida arbetsgivare återfinns därmed tre. Möjligheterna för de anställda att arbeta med olika arbetsuppgifter inom olika myndigheter ger möjlighet till större kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte. Utbytets vinnare är såväl personal som arbetsgivare. redovisades även en utredning om den framtida polisutbildningen. Utredningen föreslår bl.a. att polisutbildningen jämställs med en högskoleutbildning, vilket vi anser vara positivt. I sammanhanget bör dock även såväl som utbildningar jämställas med en högskoleutbildning. Att ta bort en brottsbekämpningsutbildning från de övriga vore felaktigt. En gemensam grundutbildning som jämställs med högskoleutbildning skulle höja statusen för samtliga utbildningar. Slutligen finns det självfallet ett ekonomiskt incitament till att en gemensam grundutbildning skulle vara att föredra. Genom en gemensam utbildning kan resurser frigöras inom myndigheterna och därmed användas till annan verksamhet.
mot · GX02Ju313 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tilläggsdirektiv till utredningen om sexköpslagen. beslutade det isländska parlamentet att kriminalisera köp av sexuella tjänster. blev därmed det tredje landet i världen att kriminalisera sexköp efter och . Lagen anger att köparen straffas med böter eller fängelse upp till . Jag välkomnar och lagar. Sexköpslagen i såväl som går längre än den i , och förbjuder sexköp i tredjeland. På så sätt är inte den svenska sexköpslagen utformad. Regeringen har fattat beslut om en översyn av sexköpslagen. Utgångspunkten för utredaren är att den lagen ska vara kvar. kan den som mot ersättning skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse dömas till böter eller till fängelse i max . Justitieministern bör ge sittande utredare i tilläggsdirektiv att utröna möjligheterna att utvidga den svenska sexköpslagen så att den också gäller för svenskar som köper sex i tredjeland.
mot · GX02Ju314 · 2009-10-02 00:00:00 — En fristående inspektion för granskning av Kriminalvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en fristående inspektion med uppgift att granska Kriminalvårdens verksamhet bör inrättas. blev 37 självständiga kriminalvårdsmyndigheter en myndighet: Kriminalvården. Tillsynen av denna myndighet sker av myndigheten själv. utreder exempelvis Kriminalvården när en häktad person tagit sitt liv, hur det kunde hända och om det eventuellt brustit i myndighetens rutiner eller i agerandet från personalens sida. Kriminalvårdens uppdrag, verkställighet av straff i fängelse och frivård och verksamhet i landets häkten, är särskilt känsligt med tanke på att det sker i en sluten miljö där olika grader av frihetsberövande och tvång används. Insynen från medborgarnas sida är av naturliga skäl mycket begränsad. Det är av yttersta vikt att det finns stor tillit till att föreskrifter, lagstiftning och förordningar följs. Ett problem som uppstår när myndigheten utövar tillsyn av sig själv är att det kan finnas misstanke om att hänsyn tas till sådant som är ovidkommande eller otillbörligt. Det enda kontrollorganet de intagna kan vända sig till är Justitieombudsmännen. Detta har kritiserats av både JO och . JO-anmälningar med koppling till kriminalvården har ökat kraftigt det . Mot bakgrund av ovanstående bör det inrättas en fristående inspektion med uppgift att granska Kriminalvårdens verksamhet och följa upp incidenter. En sådan inspektion bör kunna ta emot förslag och klagomål från intagna, såväl som själv ta initiativ för att se om det finns fel inom kriminalvården som behöver påtalas och åtgärdas. Ett inrättande av en sådan fristående inspektion skulle leda till stärkt förtroende för Kriminalvårdens verksamhet.
mot · GX02Ju316 · 2009-10-01 00:00:00 — Bekämpning av ekonomisk brottslighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomisk brottslighet. bildades och har visat sig vara en effektiv organisation för att bekämpa ekonomiska brott. läggs stora resurser på att komma åt ett eventuellt fusk inom våra trygghetsförsäkringar. Ett exempel är personal på daghem som måste skriva intyg på VAB-dagar. Bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten är inte lika prioriterad trots att det handlar om betydligt större belopp som statskassan går miste om. Ekonomisk brottslighet borde vara ett minst lika prioriterat område för regeringen som arbetet mot eventuellt fusk inom trygghetsförsäkringarna. Ekobrottsbekämpningen saknar en enhetlig organisation för att bättre ta tillvara den samlade kompetensen inom ekobrottsområdet som finns i och för att få en enhetlig kompetensutveckling för berörd personal. Försöket med i de tre storstadslänen bör permanentas och beslut bör fattas om verksamhet skall omfatta hela landet.
mot · GX02Ju317 · 2009-10-01 00:00:00 — Barn som bevittnar våld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda om barn som bevittnar våld ska betraktas som brottsoffer och vara målsägande. Att vara barn och se eller höra en familjemedlem misshandlas är en allvarlig form av psykisk misshandel. Att se eller höra mamma, pappa eller syskon få utstå slag och sparkar sätter sina spår i alla individer. En del av vägen tillbaka handlar om att barnet får upprättelse och att upplevelser och känslor respekteras. Att ett barn ska betraktas som brottsoffer och vara målsägande ser vi som naturligt liksom att så också ska ske i praktiken. Därför är det viktigt att barnet ska komma till tals i rättsprocesser samt att barnet ska ha rätt till målsägandebiträde eller en särskild företrädare som bevakar barnets intressen. Dessutom är det viktigt att barnet får skadestånd från förövaren och ges rätt till samma upprättelse som andra brottsoffer. Slutligen borde även barn ges möjlighet till skydd genom besöksförbud. Allt detta borde regeringen göra en översyn av.
mot · GX02Ju319 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten för en utvidgning av sexköpslagen så att den även gäller för svenska medborgare som köper sexuella tjänster utomlands. Den svenska sexköpslagen som gör det straffbart för en person att köpa sexuella tjänster har länge varit unik i världen. Syftet med lagen har alltid varit att göra en markering om att det inte skall vara acceptabelt att köpa en annan människas kropp och att komma åt ett av de viktigaste problemen bakom drivkrafterna i sexindustrin, nämligen efterfrågan. Efter att sexköpslagen infördes i har man sett en drastisk minskning av prostitutionen i landet. Dels på grund av att det helt enkelt blev svårare att träffa de prostituerade och dels på grund av att många män inte vill begå ett brott som senare kan finnas i deras straffregister. Många av de svenska sexköparna fortsatte dock att köpa sex utomlands. Om de svenska männen hade köpt sexuella tjänster av barn hade de, oavsett var de hade befunnit sig, gjort sig skyldiga till brott enligt den svenska lagen som förbjuder sexuellt utnyttjande av barn. I ett sådant fall gäller undantag från regeln om dubbel straffbarhet. Den svenska sexköpslagen skulle också kunna bli ett undantag från regeln om dubbel straffbarhet och därmed kunna tillämpas vid sexköp av kvinnor utomlands och inte bara i . En sådan lag finns i . Att bevisa sexköp utomlands kan naturligtvis vara svårare än i , men är sexköpare utomlands mycket mer öppna med sina handlingar än i där de vet att de begår ett brott. Sexköpslagens normgivande effekter skulle dessutom kunna vara verksamma utomlands. Människovärdet är lika stort i exempelvis som i och ett övergrepp där är lika stort som här. Att köpa någons kropp är ett allvarligt brott, och det som betraktas som ett allvarligt brott när det begås i borde vara ett brott även om det sker utomlands. Ett införande av en lagstiftning liknande den norska kan medföra att någon som funderar på att köpa sex utomlands istället avstår om det finns en risk att man kan dömas för brott.
mot · GX02Ju325 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skadeersättning till brottsoffer. Många medborgare drabbas av brott. Förutom den kränkning som det innebär att bli utsatt för brott och den påfrestning som en rättegång innebär tvingas brottsoffer, efter att de fått sitt skadestånd prövat av domstol, att lägga ner omfattande arbete på att försöka få ut skadeersättningen från gärningsmannen eller via sitt eget försäkringsbolag om man nu har en egen försäkring. För att brottsoffret skall kunna vända sig till krävs att han eller hon visar att gärningsmannen saknar utmätningsbara tillgångar. Därefter kan brottsoffret begära ersättning från myndigheten. gör sedan en självständig bedömning av skadeersättningens storlek. Detta förfarande är, när domstolarna har sakprövat skadeståndsyrkandet från brottsoffret, en onödig och författningsmässigt tvivelaktig metod. Det kan inte vara rimligt att en myndighet överprövar en lagakraftvunnen dom. Det enda rimliga borde vara att brottsoffret med en lagakraftvunnen dom kan vända sig till för att få ut den ersättning som domstolen dömt ut. Staten kan sedan regressivt kräva gärningsmannen på skadeersättningen. Genom att inte sakprövar de skadeersättningar som prövats av domstol och att brottsoffret inte tvingas visa att förövaren saknar utmätningsbara tillgångar kan processen förenklas och bli snabbare.
mot · GX02Ju328 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade möjligheter att använda kameraövervakning. Både svensk och internationell forskning visar att kameraövervakning i vissa fall är ett mycket effektivt sätt att förhindra brottslighet. Enligt Brottsförebyggande rådets statistik hade införandet av kameraövervakning en positiv effekt i hälften av fallen man studerat, och i endast en femtedel en negativ effekt på brottsligheten. Detta ger en tydlig indikation på att kameraövervakning kan vara en mycket bra åtgärd. Ett exempel där kameraövervakningen fungerat bra i är i där brottsligheten sjönk efter att övervakningskameror installerats. Dock ska kameraövervakning inte betraktas som ett universalmedel som har effekt i alla miljöer som är utsatta för brottslighet. Kameraövervakningen fungerar bäst om den utförs som en del av flera åtgärder tillsammans med exempelvis grannsamverkan, sociala projekt och säkerhetspersonal. Dessutom är det viktigt att beakta de slutsatser som Brå pekar ut som framgångsfaktorer för bra kameraövervakning. För att lyckas måste man vara tydlig med att skylta att kameraövervakning finns och främst använda kamerorna mot de brott där den är mest effektiv, till exempel misshandel, stölder och skadegörelse. Dessutom är det viktigt att satsa på hög kvalitet på kamerautrustningen så att materialet kan användas i bevissyfte. Tekniken på området har kommit så långt att de går att skydda människors integritet på ett bättre sätt än vad som varit möjligt. Granskningen av filmmaterialet kan ofta skötas datoriserat. Datorn kan till exempel identifiera avvikande beteenden, vilket gör att man kan upptäcka människor som har uppsåt att begå brott. De förbipasserande som fångas på bild av övervakningskamerorna kan få sina ansikten avidentifierade. På så sätt blir övervakningen ett betydligt mindre ingrepp i den personliga integriteten. Regeringen tillsatte 2008 en utredning som ska titta på hur lagen om kameraövervakning fungerar och om det finns anledning att utöka och underlätta möjligheterna att bedriva kameraövervakning, men även utreda integritetsproblematiken. Utredningen ska presentera sina resultat . Det är mycket bra att vi nu får en gedigen genomlysning av kameraövervakningen. Mot bakgrund av den forskning som finns kring kameraövervakningens effektivitet och de möjligheter som existerar för att värna den personliga integriteten borde regeringen utöka möjligheterna att bedriva kameraövervakning. Detta skulle öka tryggheten på många offentliga platser och spara miljardbelopp åt såväl staten som företag och enskilda medborgare.
mot · GX02Ju329 · 2009-10-01 00:00:00 — Motverkande av droger och kriminalitet bland unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för att motverka droger och kriminalitet bland unga. Samhället av ger medborgarna en mängd olika möjligheter till aktiviteter, en del bra och utvecklande, andra av mer tvivelaktig karaktär. Dagens generation ungdomar har ett stort utbud av fritidsaktiviteter att välja mellan. Därutöver har de ofta tillgång till spel, chattar, webbsidor och annat som finns på Internet ett Internet som ofta inte de vuxna har tillgång till, kunskaper om eller insyn i. Det finns numera många sätt för unga människor att komma i kontakt med såväl droger som olika former av kriminalitet. Det kan inte minst polisen, och då särskilt närpolisen, vittna om. De kriminella gäng av ungdomar som bildas i ett samhälle drar ganska lätt till sig nya deltagare. Att visa att man har makt, om än kriminell sådan, är ett sätt för unga att bekräfta sig själva. För att samhället ska reagera och på ett konstruktivt sätt behövs en nationell strategi där staten i samverkan med kommuner och landsting skapar ett sammanhållet program för att motverka droger och kriminalitet bland unga. Det är viktigt att såväl enskilda vuxna som samhället i stort reagerar på de mer eller mindre kriminella ungdomsgängen liksom på tillgängligheten till droger.
mot · GX02Ju332 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en undersökning av läget gällande privata säkerhetsföretag och svenskars inblandning i dessa. Att privata säkerhetsföretag, med bas i eller , utför militära och polisiära uppgifter i konfliktområden är ett problem som är väl känt. Kriget i f.d. gjorde en bredare allmänhet uppmärksammad på fenomenet, och exemplen från det pågående kriget i är många. Det finns en gråzon mellan uppdrag som faller inom lagens ramar dörrvakt, personlig vakt och så vidare och de som helt klart faller utom lagens ramar. Det finns behov av att för svenskt vidkommande skapa sig en adekvat uppfattning om läget.
mot · GX02Ju339 · 2009-10-02 00:00:00 — Sexualbrott mot barn i andra länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot barnsexturism. Det förekommer att barn blir sexuellt utnyttjade i samband med resor, s.k. barnsexturism. Det har alltid hänt, men i takt med att det blivit lättare att resa har antalet vuxna som utnyttjar minderåriga på resmålet ökat. Undersökningar, som bl.a. Ecpat har rapporterat om, har visat att det inte bara är pedofiler som utnyttjar minderåriga i sexindustrin, vilket kan vara naturligt att tro. Det största antalet är vanliga turister, affärsmän, militärer, biståndsarbetare, anställda inom turismindustrin, fredsbevarande styrkor, m fl. Destinationerna för sexturismen varierar. I takt med att ett visst land ökar sina ansträngningar att förebygga och skydda, väljer ofta barnsexturisterna ett annat land som destination. Men det är tydligt att det är lättare att begå brotten i länder som har en svag ekonomi eller som är i kris. Enligt svensk lag är sexualbrott mot barn förbjudet, oavsett var i världen de begås. Jag anser att det krävs bestämda åtgärder för att förhindra sexualbrott mot barn både här i och i andra länder. Det behövs en tydlig internationell samordning vad gäller lagstiftning och bör också överväga bilaterala avtal om rapportering av brott till ambassader. Det krävs också mer kunskap om vilka åtgärder som ger effekt i barnens hemland respektive i förövarnas hemland i vårt fall . En utredning som ger mer kunskap kan ge oss bättre redskap så att det blir färre barn som är utsatta, inte fler.
mot · GX02Ju340 · 2009-10-05 00:00:00 — Auktorisering av väktare och ordningsvakter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om auktoriseringen av väktare och ordningsvakter. Eftersom bevakningsuppdragen blir alltfler i samhället anser vi att det är viktigt att vi ser över lagstiftningen på området och skärper utbildningskraven på de människor som har uppdrag med polismans befogenheter. Det är mycket viktigt för det allmänna rättsmedvetandet att det blir rätt personer som får något slags legitimation eller auktorisering för att utföra dessa känsliga och viktiga uppdrag. Stora förändringar har skett för både polis och de tjänstemän som arbetar inom bevakning, ordning och övriga väktartjänster. sågs det som naturligt att polisen hade ett centralt ansvar för de flesta skydds- och bevakningstjänster som man även utförde rent fysiskt. Det fanns endast en begränsad vakthållning främst vid företagsgrindar, myndigheter eller till exempel allmänna danstillställningar. är det betydligt fler personer som arbetar inom väktarbranschen än antalet poliser i . Uppdragen blir allt bredare, och det är inte sällsynt att väktare och ordningsvakter bevakar allmänna områden, köpcentrum m.m. Men utbildningar och auktorisering har inte hängt med i denna utveckling. Polisen får en gedigen utbildning där flera viktiga moment för att kunna hantera folk på rätt sätt ingår. Därefter får man en längre praktik innan man sänds på självständiga uppdrag. När det gäller ordningsvakter som står under tillsyn av polisen får en person efter att ha förklarats lämplig sällan mer än två eller tre veckors utbildning. Men denne kan efter detta åta sig uppdrag som gäller att omhänderta personer med polismans befogenheter alltefter bevakningsområde och utrustning. Väktartjänster står under tillsyn. Här finns det en liknande problematik med att dessa tjänstemän får allt tyngre uppdrag med tekniska hjälpmedel och vapen. Då är det viktigt att det finns en nationellt reglerad utbildning och auktorisering för att få tillstånd att sköta dessa uppdrag, precis som utbildningarna hos polisen utgör en egen verksamhet vid landets polishögskolor. Att frågan om auktorisering av väktare och ordningsvakter är angelägen och behöver ses över är uppenbart. Vi vill också poängtera att vi inte i allt delar den bedömning som görs angående vår motion 2008/09:Ju376 i betänkande 2008/09:JuU22.
mot · GX02Ju341 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafiksäkerheten bland . Det är viktigt att polisen uppträder på ett trafiksäkert och lämpligt sätt även under utryckning. Men dessvärre råkar polisens fordon ofta ut för olyckor i samband med bilkörning i tjänsten. Detta är ett problemområde som bland andra docenten i trafikmedicin vid har uppmärksammat. Inte bara på grund av att människor skadas eller i värsta fall dödas är detta allvarligt. Att en utryckning dessutom därmed försenas eller rentav ställs in är också mycket illa och utsätter i sin tur människor och egendom för fara. Trafiksäkerhetsmedvetandet varierar från polis till polis. Och från polismyndighet till polismyndighet. På visas håll jobbar man målmedvetet med trafikfrågorna och på andra håll knappast alls. Den körutbildning som genomförs i samband med polisutbildningen är inte tillräckligt omfattande för att möta de krav som ställs i dagens trafik. Resultatet är att många utryckningar med blåljus görs i onödan och andra genomförs på ett onödigt riskfullt sätt. Inom polisen finns också betydande oro för att problemet ska förvärras eftersom de nya eleverna på polishögskolorna oftast har betydligt mindre körvana än tidigare årskullar. Dessutom finns inte någon medicinsk kontroll av polisförare lik den som finns av förare inom annan yrkesmässig trafik. Det här är således ett betydande arbetsmiljöproblem för många poliser och stor källa till många av de arbetsskador som poliser drabbas av. Kostnaderna för de orsakade olyckorna är dessutom mycket omfattande. Min uppfattning är att regeringen bör beakta denna problematik i sitt fortsatta arbete med ett tryggare och säkrare .
mot · GX02Ju342 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder mot drograttfylleri. Rattfylleri är ett allvarligt brott då man som alkoholpåverkad förare utsätter sig själv och sina medmänniskor för livsfara. Även små mängder alkohol ger brister i såväl uppmärksamhet som i kontroll över fordonet. görs i genomsnitt cirka 1200013000 rattfyllerikörningar i . dödas 125 människor i alkoholrelaterade olyckor. skadas cirka 1 000 människor svårt i i alkoholrelaterade olyckor. infördes en nollgräns mot drograttfylleri. har antalet ertappade drograttfyllerister ökat kraftigt och antalet anmälda brott ökat med en tredjedel. I och med förändrade attityder till och användandet av droger i mer liberal riktning, inte minst hos den yngre generationen, talar mycket för en ökad förekomst av droger också i trafiken. En presenterad visar att risken att bli ertappad varierar starkt på olika håll i landet. Den som kör bil drogpåverkad i län löper knappast någon risk alls att åka dit. Men den som kör med droger i får se upp här stoppas många påverkade förare . Det är inte rimligt. Istället behöver polisen en nationell strategi för att bekämpa drograttfylleri. Alkoholkontroller kan genomföras av polis som rena rutinkontroller, dvs. utan direkt misstanke om rattfylleri. Det är rimligt att polisen ges liknande befogenheter för att komma åt drograttfylleri. Det är inte möjligt då det krävs misstanke och tydliga tecken på drogpåverkan för att ett drogtest ska kunna genomföras. När det gäller gränsen till något som skulle kunna kallas grovt drograttfylleri är det en komplicerad fråga som dock förtjänar ses över ytterligare för att man om möjligt ska kunna göra en straffskärpning.