mot · GX02C390 · 2009-09-17 00:00:00 — Social bostadspolitik för ett hållbart samhälle Solidariska principer grunden för grön bostadspolitik8 Bostad en mänsklig rättighet10 Dags att leva upp till åtagandet10 Ökad flexibilitet i bostadsutbudet10 Finsk stiftelseform en förebild11 Skydda barn från vräkning12 Bostaden inte vilken handelsvara som helst12 Ett hem är ett hem12 Hyresnämnderna behöver ett bättre regelverk13 Planering för en hållbar framtid14 Med social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet som grund14 Utmaningarna ger nya möjligheter15 Byggande med social hänsyn15 Eget boende en självklarhet16 Verklig och upplevd otrygghet17 Demokratin och det offentliga rummet18 Byggande med ekologisk hänsyn18 Byggande med ekonomisk hänsyn21 Planera större marginaler för ett nytt klimat22 Garantitid på byggande för hälsan23 Stopp för allt otillgängligt byggande27 Bostadspolitik för integration och utveckling29 Om betydelsen av blandad bebyggelse30 Planering som motverkar segregering32 Stoppa utarmningen av stadskärnor och förortscentrum33 Solenergi integrerat i bostäderna35 Låt inte bilismen styra planeringen37 Statlig styrning och stödformer37 Bekämpa fusket med andrahandskontrakt37 Det måste byggas fler hyresrätter39 Åtgärder mot svart andrahandsuthyrning43 Kollektiva och kooperativa boendeformer43 Förändringar av PBL och MB46 Demokratisera och underlätta planeringsprocessen47 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett nytt bostadspolitiskt mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en rättighetslagstiftning som garanterar alla i ett boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avvikelser från byggnormer för att möjliggöra en flexiblare standard och möjlighet till billigare boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring som förhindrar att en fastighetsägare kan vägra att hyra ut en bostad med motivet att den sökandes ekonomi är beroende av stöd från samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att börja arbeta med att utveckla en svensk modell av den finska . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i socialtjänstlagen vad avser obligatoriska åtgärder när vräkning eller bostadslöshet av andra orsaker hotar barnfamiljer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säga nej till social housing samt att förtydliga och stärka självkostnadsprincipen för de allmännyttiga bostadsbolagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av regler som stärker hyresnämndernas möjlighet att skydda hyresrättsinnehavares bovärden vid hyrestvister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regler som hindrar att subjektiva bedömningar tillåts få alltför stort genomslag vid hyressättning av bostäder i allmännyttiga helägda kommunala bostadsbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka hyresgästens möjlighet att vinna i hyresnämnden vid tvister om höjda hyror på grund av renoveringsåtgärder som är byggnadstekniskt omotiverade såsom beskrivs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en hållbar planering för samhällsbyggande måste utgå från såväl ett socialt som ett ekologiskt och ett ekonomiskt utvecklingsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja utvecklingen av byggtekniska lösningar som stärker de sociala och ekologiska beståndsdelarna i den byggda miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka prioriteringen av gång- och cykeltrafik i den byggda miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka prioriteringen av kollektivtrafik och en bilsnål samhällsplanering i den byggda miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det fysiska planeringsarbetet bör utgå från att inga grupper ska utestängas från möjligheten att bo kvar i eget boende på grund av sviktande hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur jämställdhets- och barnperspektiv ska integreras vid bostadsplaneringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av goda möjligheter till dagliga möten mellan människor i trygga och säkra omgivningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det gemensamma offentliga rummet i den byggda miljön måste upprätthållas och stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av planering för en hållbar stadsstruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten till dispenser från strandskyddsreglerna bör stramas upp och hanteras av länsstyrelserna samt att bör återges överklaganderätten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vissa geografiska områden helt ska undantas från möjligheten till dispens från strandskydd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången till naturmark inom rimligt avstånd från bostaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ambitionen att alla bostadsområden ska erbjuda flera olika upplåtelseformer måste stärkas genom tydligare krav på styrning i planeringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av förutseende i planeringen och byggandet med anledning av de miljöförändringar som sker på grund av klimatförändringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa krav hälsogaranti för byggd miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett riktat stöd för sanering av i första hand skolor och förskolor med skadlig inomhusmiljö skulle kunna utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att lagstifta om tvingande minimiregler för parters ansvar vid fel i projektering och utförande av byggnadsarbeten, anläggningsarbeten och installationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade kunskaper om byggmaterialens hälsopåverkande egenskaper och hur dessa egenskaper påverkas vid olika nivåer av fukt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda inrättandet av en fond enligt motionens förslag för stöd till människor som drabbats av skadlig inomhusmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma finansieringslösningar så att de i sig ökar motiven att från början undvika att det byggs ohälsosamt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsätta resurser för att motverka hälsofarligt buller i boendemiljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av tidiga informationsmöten för att öka de boendes inflytande i planeringsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det vid nybyggnation ska ställas krav på att bostäder och bostadsområden är tillgänglighetsanpassade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att handikapporganisationerna måste ges ökat inflytande tidigt i planeringsprocessen samt möjlighet att överklaga beslut som strider mot tillgänglighetslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten för studenter som själva, eller vars barn, har funktionshinder, att få ett anpassat boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa ett hissbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att planeringen och utvecklingen av bostadsområden ska motverka socioekonomisk utarmning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på blandad bebyggelse inte enbart avser olika upplåtelseformer utan även variationer i storlek och typ av byggnader och boendekostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på blandad bebyggelse även avser en god variation av olika verksamheter såsom arbetsplatser, mötesplatser och tillgång till privat och offentlig service. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att bostadsmarknaden tillförs en större andel billiga bostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt initiativ till samordning av insatser från kommuner, bostadsbolag m.fl. för att motverka segregationen och utveckla utsatta områden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka utarmningen av närservice och närhandel och utvecklingen mot externa köpcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en etablering av en externhandel alltid ska föregås av en miljökonsekvensbeskrivning och en tillståndsprövning enligt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett tillfälligt stopp för etablering av externa köpcentrum i väntan på skärpta regler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bygglagstiftning med krav på energiaktiva tak. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vart fjärde tak ska ha solfångare . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla storstädernas ytterområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt arbeta med att minska bilismens ytanspråk i den byggda miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagändringar och andra åtgärder som motverkar olaglig handel med bostadskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid fördelning av platser vid högskolor och universitet ska hänsyn tas till utbudet av bostäder för de studerande.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av en uppräkning av bostadsbidrag och bostadstillägg för att underlätta för de sämst ställda att klara sin bostadskostnad.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att båda föräldrarna ska ha samma möjligheter till bostadsbidrag när barnen bor lika mycket hos båda föräldrarna.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bostadsbidraget ska beräknas halvårsvis.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör ta initiativ till ett partnerskap mellan byggindustrin och andra aktörer för byggande av fler hyreslägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att orättvis skattebelastning mellan olika upplåtelseformer måste åtgärdas.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda skattefria underhållsfonder för hyreslägenheter.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att det finns hyresrätter även på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala eller regionala bostadsförmedlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning som ger kommunerna möjlighet att tvinga fram förturer till bostäder när detta är nödvändigt av sociala skäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder som tvingar hyresvärdar att agera mot svart andrahandsuthyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur andelen kollektiva bostäder kan ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att understödja olika boendekonstellationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda stöd för den kooperativa hyresrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de hinder som finns för att starta äldrekooperativ bör undanröjas samt att kommunerna bör uppmuntras att ingå borgensansvar när äldrekooperativ bildas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av effektivare sanktionsmöjligheter för att öka efterlevnaden av samt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla dialogmetoderna vid samråd samt även behovet av att utveckla nya verktyg för att i ett tidigt skede förebygga onödig överklagan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förändra regelverket för ersättningar vid expropriering och annat intrång. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljökonsekvensbeskrivningar bör få en starkare ställning i planeringsprocessen. 1 Yrkandena 6 och 65 hänvisade till SoU. 2 Yrkandena 20 och 21 hänvisade till MJU. 3 Yrkandena 38 och 42 hänvisade till AU. 4 Yrkande 51 hänvisat till UbU. 5 Yrkandena 5254 hänvisade till SfU. 6 Yrkandena 56 och 57 hänvisade till SkU. Bostadspolitiken i har förändrats . Detta har eskalerat ytterligare med en borgerlig regering. Förändringarna har inneburit att bostadspolitiken har blivit mer marknadsorienterad, den offentliga styrningen har minskat och segregationen har ökat. Många trivs och känner stark identitet till sina bostadsområden. fokuseras det emellertid väldigt mycket på byggandet av exklusiva bostäder i attraktiva lägen vilket självklart är viktigt, men det sker på bekostnad av andra nödvändiga åtgärder. Vi löser inte förortssegregationen med fler poliser utan genom att bygga upp samhällen på ett långsiktigt hållbart sätt, med en god integration. I den här motionen lyfter vi fram en rad förslag för en förbättrad social bostadspolitik. Vi kopplar även de sociala frågorna till andra viktiga delar av bostadspolitiken. Vi vill att alla människor i ska ha rätt till en bostad, och i synnerhet ska inga barn behöva hamna i en situation där familjen blir vräkt från sin bostad. Ett förbättrat bostadsbidrag som beräknas halvårsvis och med samma villkor för båda föräldrarna är ytterligare ett sätt att skapa en tryggare boendesituation för bland annat barnfamiljer. I vår strävan att boendemiljön ska upplevas som positiv föreslår vi att alla områden ska planeras för närhet till grönområden och att en tioårig hälsogaranti införs på alla nybyggda hus. För att stärka hyresrätten föreslår vi i motionen att skatteneutralitet måste skapas mellan hyresrätter och ägda bostäder samt att bostadsbolag skall ges möjlighet att skapa underhållsfonder för hyresrätter på samma villkor som bostadsrättsföreningarna har . Vi pekar även på att det är regeringen som har ansvaret för att byggandet av hyresrätter har avstannat och som därför måste ta initiativ till att samla parterna för att få fram en lösning som gör att byggandet kan ta fart och utan inslag som är kostnadsdrivande. För att uppnå en bättre integration där olika grupper inte tränger undan varandra från bostadsområden betonar vi vikten av att alla områden måste planeras med blandad bebyggelse med olika typer av hus, upplåtelseformer och boendekostnader samt att planeringen skall sträva mot att integrera arbetsplatser och andra verksamheter som utan störning kan integreras i bostadsmiljöer för ökad mångfald. Solidariska principer grunden för grön bostadspolitik Utgångspunkten för de grönas bostadspolitik är vår ideologiska hemvist som baseras på tre solidariska principer. Dessa är solidaritet med djur, natur och de ekologiska systemen, solidaritet med kommande generationer och solidaritet med världens alla människor. De två förstnämnda solidariteterna innebär för detta politikområde att allt boende och byggande av bostäder ska ingå i naturens kretslopp. Det kan exempelvis handla om samhällets förmåga att klara sin energiförsörjning och hantera materialflöden, avfall och andra resurser på ett miljöriktigt sätt. Den gröna bostadspolitiken sätter nämligen individens rättigheter i centrum. Frihet för individen måste bygga på en långt utvecklad känsla för hänsyn och solidaritet till allas lika rätt även och en positiv syn på samhällets utveckling. Med ökade möjligheter att forma och påverka vår omgivning följer också ett ansvar att förvalta jordens resurser till framtida möjligheter för dem som kommer efter oss. Därför måste samhällsbyggandet även ske i solidaritet med kommande generationer. Solidariteten med världens alla människor innebär bland annat krav på rättvis handel med varor och tjänster på den globala marknaden. Vårt samhällsbygge får inte ske på bekostnad av att människor i andra länder utnyttjas. Vår utveckling måste tvärt om bidra till att även lösa globala problem. Solidaritet med världens alla människor är i praktiken inte heller genomförbar utan en fungerande solidaritet på hemmaplan. En socialt och ekonomiskt ansvarsfull bostadspolitik för landets samtliga invånare är därför nödvändig. anser att en av de viktigaste bostadspolitiska funktionerna som har drivit den välfärdsutveckling vi haft i landet har varit att se till att de som inte klarar att efterfråga bostäder enligt sina behov får den möjligheten. Det har i första hand handlat om barnfamiljer som oftast inte har tillräcklig ekonomi för att kunna efterfråga bostäder som fyller de behov barnen har. Vi anser att även studerande delvis utgör en grupp som inte har möjlighet att efterfråga rimlig bostandard. menar att det tidigare målet för bostadspolitiken är aktuellt (dvs. målet antaget i budget utgiftsområde 18 punkt 4.3, se även regeringens budget utgiftsområde 18 punkt 3.4 s. 18 där målet för bostadspolitiken avskaffas): Alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grunden för verksamheten. uppfattning är att åter igen måste upprätta bostadspolitiska ambitioner och kräva att regeringen återkommer till med förslag till bostadspolitiska mål i linje med de citerade ovan. Detta bör ges regeringen till känna i enlighet med vad som föreslås i motionens första hemställanspunkt. Bostad en mänsklig rättighet Dags att leva upp till åtagandet Rätten till bostad är stadgad såväl i FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna som i svensk grundlag och är en självklar del av vår kultur. Boende lyfts fram som en social rättighet både i FN-deklarationen (artikel 25) och i regeringsformen 1 kap. 2 § första stycket, som anger följande: Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet. Att vara utan bostad skapar försämrad livskvalitet och inverkar negativt på hela individens livssituation, oavsett omständigheterna bakom bostadslösheten. Utan hem blir det ytterst svårt att tillgodogöra sig sina rättigheter, sköta arbete eller annan sysselsättning, umgås med nära och kära etcetera. Att ta sig ur hemlösheten och etablera ett varaktigt boende med de höga hyror som tillgängliga bostäder har är svårt, och eftersom det är svårt att få jobb utan bostad och bostad utan jobb hamnar bostadssökande lätt i ett moment 22. Det är nödvändigt med en granskning av hur kommunerna uppfyller sitt bostadsförsörjningsansvar utifrån den hemlöshet som drabbar många människor. Trots påstötningar från bland annat har inte lyckats leva upp till konventionens krav på ett boende åt alla. Det är därför hög tid att det åtagande som finns i konventionen och regeringsformens tydliga formulering omsätts i en rättighetslagstiftning som klargör hur allas rätt till en bostad ska praktiseras i . bör lämpligen uppdra åt regeringen att återkomma till med förslag till en sådan lagstiftning enligt vad som föreslås i motionens andra hemställanspunkt. Ökad flexibilitet i bostadsutbudet har välutvecklade normer för hur en bostad ska se ut. Kvalitetskraven är högt ställda på nybyggnationer. Tanken är god utifrån idén att alla ska ha möjlighet att bo i säkra hus med god standard. En del kan dock vilja bo i bostäder med en acceptabel men annan standard än den som föreskriver och med möjlighet att successivt ändra bostaden utifrån sin situation i livet. är öppet för att tillåta avvikelser från vissa av normerna för att sänka boendekostnaderna och öka valfriheten för dem som så önskar. En sådan förändring får dock inte innebära att vi inleder en utveckling mot förslummade områden och ohälsosamma boendemiljöer. Genom spridning av enklare bostäder i flera områden undviker vi att enskilda områden förslummas. Ökad flexibilitet i bostäderna gör att små behovsförändringar inte måste innebära ett lägenhetsbyte. Regeringen bör återkomma till med förslag som förenklar för avvikelser från byggnormen både för att sänka boendekostnader och för att uppnå en ökad flexibilitet enligt förslaget i motionens tredje hemställanspunkt. Missbruk, psykisk ohälsa, betalningsanmärkningar, vräkning, arbetslöshet och bostadsbrist uppges som problem bland många hemlösa. saknas såväl ett övergripande som ett tydligt lokalt ansvar för att komma till rätta med dessa orsaker. Ett problem är att de flesta hyresvärdar, inklusive allmännyttan, har krav på en stabil ekonomisk situation för att ge den enskilde ett hyreskontrakt och man godkänner inte försörjningsstöd från som en stadigvarande inkomst. Kraven utestänger många från bostadsmarknaden, vilket självklart inte kan acceptera. Regeringen bör därför lägga fram förslag till som innebär att fastighetsägare inte kan vägra att hyra ut en bostad med motivet att den sökandes ekonomi är beroende av stöd från samhället såsom föreslås i motionens fjärde hemställanspunkt. Finsk stiftelseform en förebild Anständiga bostäder är den bästa praktiska lösningen för hemlösa eftersom härbärgen och andra tillfälliga lösningar bara är ett sätt att upprätthålla problemet med hemlöshet, inte ett sätt att lösa det. Den sociala bostadspolitiken bör stärkas genom en ny lag om inrättandet av bostadsstiftelser med sociala mål och integrationsmålsättningar. Som förebild anser att man skall använda den finska modellen med sociala stiftelser där är den största och som har mer än 5000lägenheter i över 50 kommuner i . Stiftelsen har en bred förankring genom att den startades av både byggindustrins organisation, byggnadsarbetarnas fackliga organisation, många kommuner och regionorganisationer, flera idéburna organisationer som kyrkor och Röda Korset men även den finska motsvarighet till Systembolaget och en del organisationer som arbetar med psykiskt sjuka. Verksamheten startade med huvudsakligt syfte att lösa hemlöshetsproblemet. Förutom att organisationerna sätter in stora stödåtgärder utifrån sina olika intressen och kunskaper bygger och köper de in lägenheter och växer ganska snabbt främst i expansiva förorter. Man har som idé att sprida ut sina lägenheter så att det inte skall uppstå stigmatiserade områden. Detta underlättar för de hemlösa att integreras i samhället och komma tillbaka till ett normalt liv. Det innebär även att en boende kan köpa ut sin lägenhet när den lyckats bryta med de orsaker som skapade hemlösheten. Stiftelsen omsätter på detta sätt ett stort antal lägenheter.