ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02So609 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar av den uppsökande tandvården. Den förändring av tandvårdsförsäkringen, som trädde i kraft , innebar bland annat att det så kallade regelverket för 65+ togs bort. Många äldre personer upplever detta som en mycket stor försämring av sina villkor för tandvård. har landstingen ett ansvar för att bedriva en avgiftsfri uppsökande verksamhet på särskilda boenden för äldre och funktionshindrade personer och därefter vid behov erbjuda nödvändig tandvård enligt sjukvårdstaxa. När landstingen skattar hur stor personkretsen är hämtas information från olika befattningshavare i kommunerna, primärvården och psykiatrin. För att få en bra kvalitet i skattningen bör den ske hos alla landsting. Hos flertalet landsting sker skattning med lägre frekvens. Skattningens kvalitet behöver förbättras. Endast hälften av personkretsen nås med den uppsökande tandvården och det har flera orsaker. Variationerna från landsting till landsting är mycket stora, men landsting som har lyckats bäst anför vikten av bra samarbete mellan och kommunerna. De som inte har lyckats lika bra pekar på svårighet att hitta nyckelpersoner i kommunerna och att den uppsökande verksamheten inte prioriteras av kommunerna. Även dessa faktorer förstärker uppfattningen om nödvändigheten av ett bra samarbete mellan landsting och kommuner. De medel som betalas ut till landstingen baseras på skattningen. Däremot sker ingen avräkning mot det verkliga antalet undersökta patienter. Eftersom bara hälften av den skattade personkretsen nås av den uppsökande verksamheten, medan statsbidrag utbetalas schablonmässigt för den skattade kretsen, utbetalas stora summor till landstingen som inte kommer de aktuella patienterna till del. Ett avräkningssystem där landstingen bara får betalt för de personer som verkligen omfattas, skulle öka pressen på landstingen att nå så många som möjligt i den skattade kretsen. Regeringen bör ta initiativ till statliga informationsinsatser eller andra åtgärder så att alla berörda får den uppsökande och nödvändiga tandvård som de har rätt till.
mot · GX02So610 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa FN:s konvention om barnets rättigheter som svensk lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa de lagändringar som krävs för att införliva Europiska konventionen om utövandet av barns rättigheter. FN:s konvention om barnets rättigheter antogs 1989. skrev tidigt under , konvention om barnets rättigheter, men den tillämpas . Den är inte inskriven i rikes lag! har nästan alla länder ratificerat . Därmed har landet bundit sig folkrättsligt till att förverkliga . ratificerade 1990, som ett av de första länderna. ger en universell definition av vilka rättigheter som borde gälla för alla barn i hela världen. Definitionen ska gälla i alla samhällen, oavsett kultur, religion eller andra särdrag. Konventionen handlar om det enskilda barnets rättigheter. Varje människa under räknas som barn, om inte han eller hon blir myndig tidigare enligt den nationella lagstiftningen. har införts som svensk lag i och socialtjänstlagen. I många officiella dokument, t.ex. i statens och kommunernas budgetar, talas om barnperspektivet. Men det krävs mer för att stärka barnens rättigheter. Alla som arbetar med barn och ungdomar måste stärka sin barnkompetens och kunskap om konventionen. När konventionen antogs av för två decennier sedan satte den igång ett arbete för att informera om vad innebär och för att förverkliga den på olika samhällsområden. Flera debattörer har hävdat att mål lättare skulle uppnås om den gjordes till svensk lag. Men lagstiftaren har i regel inte ansett detta vara nödvändigt, eftersom man ansett att den svenska lagstiftningen i sig själv stöder barnperspektivet. Men ser vi allt fler rapporter om att svenska myndigheter begår övergrepp mot barn av en typ som är brott mot . Ett tydligt exempel gäller flyktingbarn som själva inte kan tala för sin sak eftersom de inte behärskar det svenska språket och inte heller kan få hjälp av någon närstående vuxen person. Detta innebär att flyktingbarnen är än mer utsatta än svenska barn, även om vi också hos dem ser överträdelser av stadgar. Barnens rättsliga ställning måste stärkas. utarbetade europeiska konventionen om utövande av barns rättigheter. Syftet var att stärka barnets ställning i familjerättsprocesser. har undertecknat men ej ratificerat konventionen. För att ett barn ska tillåtas delta i det rättsliga förfarandet i bör man överväga lagändringar.
mot · GX02So612 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för serveringstillstånd. har antalet serveringstillstånd mer än trefaldigats i . har över 10 800 krogar tillstånd att servera alkohol i landet. Färre än 20 av dessa får tillståndet återkallat för att de misskött ordning och nykterhet eller serverat alkohol till unga. Detta trots att det är väl styrkt att många krogar bryter mot alkohollagen . En klar majoritet, , av de kommunala alkoholhandläggarna tycker att alkohollagen måste bli tydligare för att det ska bli lättare att återkalla tillstånd från krogar som serverar alkohol till berusade eller underåriga personer. Det visar en enkätundersökning bland landets kommunala alkoholhandläggare som har gjort i samarbete med , . Systemet med tillsynen och ingripanden mot serveringstillstånden fungerar inte med påföljden att våld och skadegörelse ökar. Ett av problemen som alkoholhandläggarna möter är att länsrätterna ofta gör en annan bedömning än kommunen när det gäller återkallande av tillstånd på grund av brister i ordning och nykterhet. Det är inte ovanligt att länsrätterna nöjer sig med en varning trots att handläggare, polis och andra lokala myndigheter ser tydliga skäl att återkalla tillståndet. I vissa fall är det kommunen som ser lätt på förseelser och låter krogägare behålla utskänkningstillstånd trots att det begåtts klara brott mot alkohollagen. Därför är det angeläget att reglerna för serveringstillstånd ses över så att de blir tydligare och får en bättre efterlevnad.
mot · GX02So613 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning av vin. Alkoholmonopolet är en viktig i den svenska alkoholpolitiken. Det har också prövats av och befunnits vara ett så betydelsefullt instrument att det accepteras som en del i den svenska folkhälsopolitiken, under förutsättning att man inte diskriminerar olika alkoholleverantörer. har en översyn av den svenska alkohollagen gjorts. I den ingick att se över möjligheten för gårdsförsäljning av vin och om det är förenligt med EG-rätten. Slutsatsen i utredningen är att det inte är förenligt med Systembolagets monopolställning. Systembolaget motiveras av folkhälsoskäl och är nödvändigt för att motverka privata vinstintressen, klara kontrollen och motverka ungdomsfylleri och misshandel. Ett stort antal barn växer upp i familjer med alkoholmissbruk. Vi anser att gör en korrekt bedömning när man avvisar tanken på alkoholförsäljning utanför monopolets ram. Ett argument som framförts i debatten är att införandet av gårdsförsäljningen skulle vara bra för såväl turismen som en levande landsbygd. Det finns inga undersökningar som visar eller stöder detta. Ett annat är att har gårdsförsäljning kombinerat med att man har ett monopol, Alko. Men det är inte säkert att det kommer att fortsätta. har ifrågasatt lagstiftning kring gårdsförsäljningen. Svenska folket vill inte ha gårdsförsäljning. I en undersökning gjord av Systembolaget svarar att gårdsförsäljning kommer att öka samhällets kostnader för alkoholskador och av de tillfrågade tror att kontrollen skulle bli något eller mycket sämre. Vi förordar därför att sluter upp kring förslaget om att bibehålla Systembolaget och inte tillåta gårdsförsäljning av vin eller andra alkoholprodukter.
mot · GX02So615 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om speciallivsmedel. Många människor lider av sjukdomar i mag- och tarmkanalen. En stor del av dem behöver särskild kost, sondnäring eller kosttillägg. Som ett exempel kan nämnas den grupp av människor som lider av glutenintolerans celiaki. För denna grupp betyder det höga merkostnader för att köpa speciella livsmedel som t.ex. specialmjöl och specialpasta. Med hjälp av livsmedelsanvisning kan barn få ett visst sortiment via , men därefter varierar stödet beroende på vilket landsting de tillhör. En utredning om Speciallivsmedel för barn och vuxna föreslår att landstingen ger ett bidrag till inköpen av livsmedel för den sjuke för att enligt utredaren normalisera matkostnaden för den som behöver speciallivsmedel så mycket som möjligt. Den mat som de mag- och tarmsjuka måste äta, är den medicin som behövs. Att även dessa grupper skall få subventionerade mediciner som övriga sjuka är en självklarhet. I sitt betänkande 2008/09:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. besvarar socialutskottet inte motionen på annat sätt än att för det första tala om att kostnaderna ökar i . publicerade analysen Läkemedelsförsäljningen i analys och prognos. I rapporten konstateras att statens kostnader för läkemedelsförmånerna ökade . Det var ett trendbrott jämfört med 20042006, då kostnadsförändringarna endast var marginella (mellan 0,3 och 1,). bedöms ökningstakten ligga . Detta är högre än men betydligt lägre än då ökningstakten vissa år uppgick till . Det svaret är inte särskilt intressant, varken för motionären eller för alla de som har behov av detta stöd. Därefter svarar utskottet i samma betänkande, utan närmare motivering, följande: När det gäller frågan om subvention av speciallivsmedel anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · GX02So616 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta ett handlingsprogram för suicidprevention. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i den i motionen nämnda utredningen även innefatta förbud mot hets till suicid på Internet. Självmord är den vanligaste dödsorsaken för män mellan och den näst vanligaste för flickor och kvinnor upp till . 2007 tog 1126 människor i sina liv, enligt . Det är mer än dubbelt så många som dog i trafiken. Trots detta satsas endast en bråkdel av de pengar som anslås för minskad trafikdöd till suicidprevention. för suicidprevention uppmärksammas med tända ljus på många ställen i vårt land. kan uppmärksammas att fortfarande saknar ett handlingsprogram för förebyggande av självmord, något som WHO rekommenderat och bl.a. och redan har. Det kan vara svårt för omgivningen att upptäcka när en människa går i självmordstankar, men ett handlingsprogram syftar till kunskap och kompetens samt rekommendationer och åtgärdsplaner kring förebyggande insatser och information kring den svåra problematik som ämnet utgör. utreds mindre än hälften av de drygt 1000 självmord som sker . Behovet att se över hur det förebyggande arbetet mot självmord ska ske är angeläget. Behov för samhället att anta en handlingsplan ska syfta till en nollvision, inga fler självmord. En handlingsplan kan bli ett stort stöd för anhöriga och personal i skola och arbetsliv. I handlingsplanen bör även finnas ett avsnitt om problemet med självmordshets på Internet. Det är en hets som kan locka en del självmordsbenägna ungdomar att faktiskt ta sitt liv. Flera exempel finns, både i och utomlands. Hela samhället bör engageras för att minska och förebygga suicid. Regeringen bör ansvara för framtagandet av en sådan handlingsplan, där även hänsyn till Internethets tas med. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02So618 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser för att bekämpa ungdomars utsatthet. Vi möter allt oftare tidningsrubriker om bränder av skolor, stenkastning och våld. Särskilt är det storstädernas ytterområden som drabbas. I är , , och särskilt utsatta. Detta våld kan inte försvaras eller accepteras. Men det är inte heller så enkelt att bara rop på fler poliser hjälper. Det ökande våldet drabbar i ökande grad också ungdomar själva. anmäls ca 12000 fall av misshandel där offren inte känner gärningsmännen. av ungdomarna uppger att de slagit någon så illa att denne behövt söka sjukvård enligt , Brå. Det vanligaste offret är en pojke . Enligt Brå har våldet i och för sig varken ökat eller minskat över åren. Däremot har det vuxit fram en våldskultur i vissa ungdomsgäng, t.ex. de som slåss i sitt fotbollslags namn, för sin skola mot någon annan, en stadsdel mot en annan osv. Också de kriminella gängen har ökat. Det är den utvecklingen vi oroas av i och andra storstäder . Men också landsbygden drabbas allt mer av detta problem. För att bryta denna trend krävs en aktiv politik på många områden. Vi måste som vuxna låta ungdomarna ta plats. Ungdomars växande känsla av att lämnas utanför måste brytas. Det kräver insatser på många områden. Varje barn behöver en god start i livet. Den goda starten innefattar en bra mödra- och barnhälsovård, där samverkan mellan olika stödfunktioner inte bara blir ord på papper utan en verklig service till unga familjer, familjecentraler som erbjuder ett flexibelt och kompetent stöd till föräldrar där både föräldrastöd och professionell barnhälsovård och socialtjänst samverkar med barnets bästa som utgångspunkt. En ordentligt utbyggd förskola, med pedagogisk kompetens och med riktade resurser som stöd för barn med särskilda behov och små barngrupper, blir en god uppväxtmiljö för barn och ett särskilt stöd för utsatta barn och familjer. Mödravårdscentraler och barnavårdscentraler, liksom förskola och skola räds ibland att anmäla missförhållanden till . Det är felriktad omsorg. Går man inte tidigt slipper man ofta tvångsinsatser. Så länge det gäller små barn är föräldrarna ofta motiverade att ta emot hjälpinsatser. Ge varje skola en kontaktpolis. Den ökande fattigdomen måste brytas. Skillnaderna mellan barn är fortfarande alldeles för stora i . Enligt , , ökar barnfattigdomen i bland alla barn , från 2009. För ensamstående med barn är ökningen ännu högre. En politik för barn och unga och mot ökande våld måste därför omfatta en mer rättvis fördelningspolitik med höjda underhållsstöd, flerbarnstillägg och bostadsbidrag som ett ytterligare stöd till föräldrar och deras barn och unga. Därtill behöver vuxenvärlden satsa på ungdomarnas utveckling och hälsa. Ungdomshus, samlingslokaler, idrotts- och kulturverksamhet ger alternativ till destruktiva gäng. Rätt till snabb hjälp när problemen dyker upp kan skapas via en fungerande skolhälsovård. Så skapar vi en ung generation med framtidstro i stället för utanförskap.
mot · GX02So621 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett slopande av Systembolagets monopol på försäljning av alkoholhaltiga drycker samt avreglering av försäljningstider. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tillåtande av gårdsförsäljning av öl, vin och starksprit. Den svenska alkoholpolitiken omges av ett rigoröst regelverk. Syftet är som så ofta det vällovliga att minska ohälsan hos det svenska folket. Det tycks som om man näst intill kan hävda vilka regler som helst med motiveringen att man har medborgarnas bästa för ögonen. Alltför sällan problematiseras det kring alkoholpolitiken, utan i allt väsentligt är det en rak väg med förbud, strängare regler, tyngre skatter och mindre försäljningstider som varit dominerande med några få undantag. I huvudsak kan vi inte se direkta samband mellan försäljningens restriktioner och upp- och nedgång i konsumtionen utan det tycks vara andra orsaker som styr detta. eller aldrig problematiseras det heller kring den myndiga individens fria val och statens uppenbara föräldraroll att vilja styra människors liv. Den rådande uppfattningen i tycks vara att vuxna människor inte kan avgöra själva när de ska inhandla alkohol och därför ska staten reglera vilka tidpunkter och platser man får göra det på. Vi kan också se hur tillsammans med några få andra länder i omvärlden har en monopoliserad alkoholförsäljning som ter sig inte bara allt mer omodern utan också i hög grad inkräktar på individens valfrihet och myndighet. Det rimliga vore att alkoholbutiker i privat regi liksom snabbköp fick sälja alkohol. Det borde också utredas om en avreglering av försäljningstiderna. Det kan inte vara så att svenska folket till sin läggning är så fundamentalt annorlunda människor i de flesta andra länder på jorden att vi inte kan hantera inköp av ost, korv och vin vid samma tillfälle. I den händelse en majoritet skulle ställa sig bakom en uppluckring av försäljningen kunde ett bra steg på vägen mot det enda rimliga som är avreglerat monopol vara att tillåta delikatessbutiker att försälja alkohol och att gårdsförsäljning skulle tillåtas.
mot · GX02So622 · 2009-10-06 00:00:00 — Översyn av svensk narkotikapolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av den svenska narkotikapolitiken för att försöka att faktamässigt se vilka resultat de senaste tio årens massiva insatser har haft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utredningen också ser över kostnaderna för den förda politiken samt alternativkostnaden för att lokalisera resurser till denna prioritering i förhållande till andra områden som lider resursbrist inom rättsområdet. har massiva insatser gjorts för att motarbeta handel, distribution och användande av narkotika. Linjen för har oavsett regering varit benhård såväl inom landet som i fråga om ett stödjande av war on drugs. Över hälften av alla som i har långa strafftider är dömda för narkotikabrott. ser vi inga tecken på att bruk, missbruk eller dödligheten i missbruk på något sätt har minskat som en konsekvens av polisens hårda prioritering av narkotikafrågan. FN har konstaterat att det inte finns något samband mellan en förbudspolitik och narkotikabruk. Frågan är då om allokeringen av enorma resurser till detta område verkligen ger resultat över huvud taget? kan vi se hur rättsväsendet på andra områden lider stor brist på resurser och där våldsbrott med mera inte hinner prioriteras. Är det så att vi har lagt enorma resurser på något som inte leder någon vart? Svar på dessa frågor borde sökas i en utredning som gör en hel översyn av den förda narkotikapolitiken, hur den har påverkat bruket av narkotika, kriminella ligor, dödligheten osv. Den bör också göra en djupstudie av resursflöden inom rättsväsendet för att vi ska se om insatserna står i rimlig proportion till resultaten, vilka de nu är.
mot · GX02So623 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en rättvis och kvalitetssäkrad sjukvård. Borgerliga politiker på alla politiska nivåer genomför nu med stor iver en privatisering av sjukvården. Argumenten är att fler vårdgivare ger ökad tillgänglighet och valfrihet samt att konkurrens leder till större effektivitet och därmed lägre kostnader. Det finns dock väldigt lite stöd för att dessa argument är hållbara. Man kan hitta enskilda exempel på både lyckade och misslyckade privatiseringar. Man kan också hitta exempel på både lyckade och misslyckade omorganiseringar av offentligt drivna verksamheter. Men det är svårt att hitta systematiska utvärderingar. Klart är att uppsplittringen av hälso- och sjukvården leder till både kostnader och nyttovärden, men ingen vet alltså hur stora. Det går därför inte att dra några slutsatser om att privatiseringar inneburit mer systematiska förbättringar eller förändringar. Däremot ser vi att företag gjort vinster som delats ut till aktieägarna istället för att återinvesteras i verksamheten. Det är därför inte så konstigt att näringslivet trycker på för att sjukvårdsmarknaden ska öppnas ännu mer för privata initiativ. Den politiska nivån i landstingen ska bestämma vilka valsystem som ska införas men det måste finnas nationella riktlinjer som garanterar att tillgången till sjukvård blir rättvis. Samhället har en absolut skyldighet att se till att alla sjukhus och vårdcentraler håller hög kvalitet oavsett vilken utförare man väljer. Därför är den borgerliga politiken med fri och kravlös etableringsrätt, och ersättningssystem som inte tar hänsyn till socioekonomiska faktorer, helt orimlig. En okontrollerad marknadsekonomi är ingen bra modell för att styra sjukvården. Vi socialdemokrater vill att medborgarna ska ha möjlighet att välja utförare. Därför är det positivt att det finns fler utförare än bara eller kommunen. Och för att skapa verklig valfrihet måste det ställas tydliga och höga kvalitetskrav på alla verksamheter oavsett om de är privat eller offentligt drivna. Vi vill därför ha en nationell kvalitetscertifiering för att det inte ska gå att tumma på kvalitet och säkerhet för att tjäna pengar. Samhället måste oavsett vilken sjukvårdsmodell landstingen väljer kunna garantera att alla människor får den sjukvård de behöver. Akutsjukhusen har en ytterst strategisk funktion i den svenska sjukvården. Kontrollen över dessa måste därför behållas av samhället. Akutsjukhusen får därför inte bolagiseras och säljas, vare sig i sin helhet eller som enskilda delar.
mot · GX02So624 · 2009-10-01 00:00:00 — Utökat åldersspann i tandvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökat åldersspann i tandvården. För att förbättra möjligheterna för unga personer att bibehålla en god tandhälsa bör de ekonomiska förutsättningarna beaktas. Många ungdomar som flyttar hemifrån efter gymnasietidens slut väljer inte i första hand att prioritera ett tandläkarbesök. Ett stort antal ungdomar är arbetslösa och har därmed mycket litet ekonomiskt utrymme. Tandhälsan kan snabbt försämras, och om åtgärder inte vidtas kan det innebära mycket större kostnader längre fram än vad som varit fallet vid tidiga insatser. Därför bör den fria tandvården utökas till att gälla för unga vuxna i åldrarna .