ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Kr253 · 2009-09-27 00:00:00 — Avskaffande av tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. Svensk boxning har fina och långvariga traditioner som inte minst visar sig på klubb- och ledarnivå. Boxningen har fungerat utmärkt som norm- och regelgivare för många svenska ungdomar. har också en lång tradition när det gäller tillämpning av regelsystem och medicinska kontroller som borde komma proffsboxningen till del. upphävdes förbudet mot professionell boxning och ersattes av lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher, som innefattar slag, sparkar eller annat våld som avsiktligt skall träffa motståndarens huvud. De nya tillståndsvillkoren innebär exempelvis att en match inte får överstiga . Detta innebär att arrangörerna antingen har en match med fyra ronder vardera eller sex ronder . Detta omöjliggör större tävlingar, som exempelvis titelmatcher. har fler professionella boxare än vad som fanns vid proffsförbudets införande . Dessa boxare verkar ofta framgångsrikt runt om i världen. Den nya lagen om införande av tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher hindrar dessa unga människor från att utöva sin sport yrkesmässigt. Internationellt sett är vi i stort sett ensamma om en sådan inskränkande lagstiftning. Det är hög tid att återigen tillåta professionell boxning i .
mot · GX02Kr255 · 2009-09-28 00:00:00 — Folkhögskolornas betydelse för det livslånga lärandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolornas betydelse för det livslånga lärandet. går tiotusentals ungdomar arbetslösa i och ungefär en fjärdedel av dem saknar gymnasiebehörighet. De har aldrig sökt sig till gymnasiet eller inte fullföljt utbildningen. Deras skoltid har oftast kantats av misslyckanden. Deras bild av det ordinarie skolsystemet är därför ofta väldigt mörk. Men det är ett misslyckande för samhället när det till exempel är möjligt att vara borta från skolan i månader utan att någon frågar efter en. Det är ett ovärdigt system och ett ovärdigt samhälle att växa upp i. går tiotusentals vuxna människor ut i arbetslöshet, även i arbetslivet. Ofta är det kvinnor och män som inte satt sin fot i en utbildningslokal sedan , men förväntas utbilda sig till nya uppgifter. De ser därför studier som något svårt och ohanterligt. Likväl vet vi att utbildning alltid lönar sig och att det är genom det livslånga lärandet som såväl individen som samhället kan utvecklas. Folkhögskolan har en unik möjlighet att tillvarata de erfarenheter som finns hos individen och utifrån dessa väcka lusten att lära om och lära nytt. Den har möjlighet att med exempelvis estetiska ämnen, t.ex. musik och teater, få bort de negativa bilder som många bär med sig från sin tidigare studietid. Folkhögskolan är en flexibel utbildningsform och en resurs som borde användas betydligt mer som en brygga till den reguljära högskoleutbildningen. Folkhögskolorna i landet har varit första steget till en högre utbildning för många människor. Platsfördelningen på grundval av betyg sker fr.o.m. antagningen i fyra grupper, varav den fjärde gruppen avser Sökande med studieomdöme från folkhögskola. För att uppnå vad som skrivits i motionen ovan är det angeläget att denna antagningsgrupp finns kvar som en väg in i högskolan.
mot · GX02Kr256 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalradio. är ett landskap, ett landsting och ett län. Dessutom har så gott som alla myndigheter, förvaltningar och sammanslutningar i gått samman i gemensamma organisationer. Så har tyvärr inte skett med lokalradion. De två lokalradiostationerna Radio och Radio verkar leva sina egna liv, till synes utan ambition att följa utvecklingen i den närmaste omgivningen, men väl i det egna området, som är det tidigare länet. Det är av vikt att informerande och opinionsbildande organ inte hamnar på efterkälken, utan vinnlägger sig om att vara i första ledet när omvärlden förändras. Annars kan deras trovärdighet och existensberättigande snabbt ifrågasättas. En ny gemensam lokalradiostationen kan mycket väl kompletteras med flera lokalredaktioner. Lokalradion bekostas av tv-avgifter som ju är obligatoriska för alla tv-innehavare och sändningstillståndet är statligt. Bäst valuta för pengarna får invånare genom en gemensam centralredaktion för radiosändning.
mot · GX02Kr257 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffning av tv-avgiften. , och Utbildningsradion är tre viktiga institutioner i . Många människor får en mycket stor del av sina nyheter från SVT eller SR och på så sätt är de en viktig del av den svenska demokratin. För att finansiera dessa tre bolag driver Radiotjänst i in i tv-avgift från de hushåll som uppgett att de har en eller flera tv-apparater. Alla som har tv uppger inte detta och därför måste Radiotjänst i försöka hitta dem som försöker komma undan och driva in tv-avgiften även från dem. Denna kostnad för att driva in pengar är i allt väsentligt onödig. För som alla vet så är det en försvinnande liten del av svenskarna som saknar tv i hemmet. Utvecklingen går dessutom mot att fler och fler tittar på tv i sin hemdator, vilket gör att de som faktiskt kan titta på SVT:s och UR:s program blivit ännu fler. Är det rimligt att den som tittar på tv i sin dator ska slippa betala medan den som har en tv-apparat inte kommer undan avgift oavsett om personen tittar på public service eller inte? Det är det förstås inte. För att få ett system som vore både mer rättvist och mer effektivt är det därför rimligt att SVT, UR och SR finansieras via skattsedeln istället för genom avgiftspengar.
mot · GX02Kr258 · 2009-09-30 00:00:00 — Nationellt uppdrag för i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt uppdrag för i . har blivit landets ledande designcenter för textil och konfektion. I utbildas framtidens designer. Där utvecklas nya textila produkter parallellt med att gamla traditioner och hantverk lever vidare. i speglar textiltraditionens historia och framtid och har därför en viktig roll i det nationella kulturarvet. Där skildras textiltillverkningens utveckling sett ur såväl teknikhistoriskt och produktionshistoriskt som mänskligt perspektiv. Målet är att skall vara ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet på både ett nationellt och ett internationellt plan. Textilindustrin gjorde till en av mest expansiva städer i mitten av . I trakterna runt startade landets första mekaniska väveri. senare (1858) etablerades det första väveriet i . Ända in sysselsatte textil och konfektion två tredjedelar av de industriarbetande i . Den svenska tekokrisen tvingade fram en stor omvandling av och bygderna där omkring. växer på nytt dessa branscher i . Eftersom textil och konfektion av en mängd olika skäl varit mycket kvinnodominerade branscher kan ett genus- och invandrarperspektiv läggas på uppgifter. uppgift är bl.a. att skildra vanliga människors, oftast kvinnors, liv och arbete. Vi har i tidigare motioner framfört en rad motiv för viktiga roll. Vi upprepar dem inte här. Mot bakgrund av att museet kommer att vara en viktig aktör i ett form- och designcenter med ett levande arkiv, bör tillkännage för regeringen att den bör se över möjligheten för i att få ett nationellt uppdrag för att stärka det kulturella textilarvet i .
mot · GX02Kr265 · 2009-09-30 00:00:00 — Kultur- och informationscentrumet Gaaltije tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur- och informationscentrumet Gaaltije. Kultur- och informationscentrumet Gaaltije, som är en av de få samiska institutioner som finns i och den enda på sydsamiskt område, kan indela sin verksamhet i följande områden: språk, historia och kultur mötesplats och samiskt marknadstorg. Centrumet har funnits . har ny finansiering för nya projekt framställts och genom projekten har centrumet en aktiv verksamhet. Dock finns ingen finansiering för att bedriva basverksamhet, vilket gör att den utförs med hjälp av tidigare balanserade medel. I inledningsskedet har det varit ett bra och smidigt sätt att bedriva EU-projekt. Verksamheter med olika inriktningar har kunnat starta som det gett möjligheter att pröva nya och intressanta idéer och därmed göra insatser för att utveckla såväl det lokala som det regionala kultur- och samhällslivet. Men allt eftersom resultaten förankrats och verksamheten stabiliserats har Gaaltije kommit att uppfattas som en fast institution med en säker och stabil ekonomi. En bidragande orsak till denna uppfattning kan vara att Gaaltije sedan starten haft en på årsbasis fast personalbemanning på 4 till 5 personer som varit projektanställda. För att bl.a. tillmötesgå de krav som ställts har Gaaltije sökt samarbete med andra institutioner och organisationer. Exempelvis har Gaaltije haft ett samarbetsavtal (en avsiktsförklaring) med i (numera ) för att förbättra den samiska forskningen på sydsamiskt område. i och länsmuseerna i , och är andra parter Gaaltije haft nära kontakt och samarbete med i olika projekt. Samarbetet med Saemien Sijte i Snåsa, Röros museum och Sör-Tröndelag Fylkesbibliotek har prioriterats för att stärka och markera det gränsöverskridande samarbete som är naturligt i samiska sammanhang. Ett annat prioriterat område har varit att förbättra informationen om samerna för att det är viktigt att samerna ges möjlighet att ge sin bild av sin historia och kultur, sitt språk och samhällsliv. Gaaltije har t.ex. producerat en cd med information om sydsamerna och ett femtontal böcker och skrifter antingen i egen regi eller i samarbete med andra förlag. Projekt som pågår nu är: Samiska rummet: En sammanställning över samiska vittnesmål såsom arkeologiska lämningar, berättelser och skog- och markrester. Detta bedrivs som ett Interreg-projekt tillsammans med Saemien Sijte i Snåsa och . Gaaltije-Motor: Ett turismprojekt med ambitionen att skapa en sydsamisk turistdestination i . : Ett projekt med syfte att skapa en allmän utveckling i Frost-vikenområdet. Tillsammans kan dessa projekt fortfarande sysselsätta 6 personer t.o.m. . Men läget är fortfarande så att Gaaltije måste hitta en basfinansiering för verksamheten för att säkerställa arbetet med grunduppdraget. Som en insats för att stärka möjligheterna till inflytande över och påverkan av utvecklingen av fjäll- och glesbygden bör regeringen utreda möjligheten till fortsatt basverksamhet med fast anställd personal i Gaaltije, vilket möjliggör en mer hållbar verksamhet.
mot · GX02Kr270 · 2009-09-28 00:00:00 — Förbättring av SVT Worlds programutbud tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av reglerna för finansiering och sändningsrättigheter när det gäller SVT World. finns möjlighet att se svensk television utomlands via parabol på SVT World (tidigare SVT ). Detta har bara varit möjligt i samt vissa delar av och men utökas sändningarna till Nord- och eventuellt . SVT World ska vara självfinansierad via avgifter och kanalen har begränsade möjligheter att sända material ur . Grundtablån är svenskproducerade program från SVT som ska visas som de sänds i . Långfilmer kan bara sändas i undantagsfall, då de flesta producerats av . För svenska sportevenemang har SVT ofta bara visningsrätt i , vilket gör att SVT World inte kan sända ut dessa. Alla dessa omständigheter gör sammantaget att SVT Worlds utbud inte lever upp till de förväntningar som kan ställas på en kanal som ska föra ut svenska nyheter och kultur på en bredare front. Inte sällan visas gratisprogram från våra nordiska grannländer istället för svenska teater- och filmproduktioner. SVT World har etablerat sig som kanal, i snart sagt alla världsdelar, men borde få bättre möjligheter att sända ut svenska nyheter och svensk kultur. Ett led i detta är att se över reglerna för finansiering och sändningsrättigheter så att de bättre främjar ett brett svenskt programutbud.
mot · GX02Kr276 · 2009-09-30 00:00:00 — Komplettering av i med ett ubåtsmuseum tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om komplettering av i med ett ubåtsmuseum. I utredningen i förvar fastställd av framhålls bl.a. vikten av att skapa framtidens nationella samlingar från efterkrigstiden och det . Insamlingen skall ske av museimyndigheterna. De förväntat höga anskaffningskostnaderna skall enligt utredningen hanteras genom anslagsanpassningar efter verksamhetsdialog. Ett sådant exempel är () som i sitt budgetunderlag för 20092011 skriver: De ramökningar som bedöms nödvändiga för flygvapenmuseet och ytterligare (5) mkr . Viss extern finansiering och ökade entréintäkter har därvid beaktats. Statens maritima museer (SMM) har i sitt budgetunderlag för 20102012 äskat en anslagshöjning om för satsningar på historia vid i . Att hitta en finansieringslösning med flera intressenter enligt ovan kan ge en unik möjlighet att bevara en svensk ubåt som var operativ under senare år. Ubåten och hennes besättningar deltog bl.a. vid U137-kränkningen, bevakningen av landstigningsövning Zapad 81, samt otaliga ubåtsjaktoperationer m.m. Denna chans att, till låg underhållskostnad, bevara en viktig del av vårt säkerhetspolitiska kulturarv återkommer aldrig mer. Ubåtshallen med de två museiubåtarna blir världsunik. Projektet är en fortsatt utveckling och förädling av , vilken bör resultera i att roll inom det svenska och europeiska kulturetablissemanget stärks. Vi anser att entreprenörskap och kreativitet behövs även inom kulturområdet. Det är också väsentligt att främja kreativa kulturprojekt som karaktäriseras av att man gör något som inte har gjorts eller inte finns i . Rätt genomfört blir detta en väsentlig del i en historiesatsning som aktivt kan bidra till folkbildningen.
mot · GX02Kr277 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet för alla i att följa de nordiska ländernas public service-utbud i tv. Med anledning av årets högtidlighållande av har den svenska och den finske kulturministern gemensamt uttalat behovet av att utvecka tv-utbytet mellan och . Ett konkret uttryck för det levande och fruktbara samarbete och de nära relationer som finns mellan och är enligt ministrarna att vi kan se våra grannländers tv-sändningar. Möjligheten att kunna se tv från de övriga nordiska länderna är inte bara en angelägenhet för folk som bor i gränsbygder eller för språkliga minoriteter i respektive land. Det är fråga om att möjliggöra ett mångsidigt kulturutbyte mellan de nordiska länderna. Det borde vara en självklarhet att alla i har möjlighet att följa de andra nordiska ländernas public service-programutbud. Tv-samarbetet i är viktigt för att stärka samhörigheten och den språkliga och kulturella gemenskapen. Det tv-samarbete som utvecklats mellan de nordiska public service-företagen fungerar relativt väl, även om det inte på långt när motsvarar de ambitiösa planer som formulerats . Tv-tekniken utvecklas snabbt och övergången till digitaltekniken erbjuder många nya möjligheter till ett breddat och utökat samarbete. Det har också visat sig att trots att alltmer material från tv-kanaler i de nordiska länderna är tillgängligt på Internet så är möjligheterna att se det från ett nordiskt grannland begränsade med hänvisning till upphovsrätten. Eftersom public service-företagen finansierar sin verksamhet huvudsakligen med offentliga medel är det rimligt att utgå ifrån att mottagandet i grannländerna ska vara avgiftsfritt. En viktig utgångpunkt är att det skapas en gemensam nordisk public service-hemmamarknad, där även grannlandstittandet ingår i den nationella tv-avgiften.
mot · GX02Kr283 · 2009-09-25 00:00:00 — Förändrad åldersgräns på biografer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra åldersgränsen på biografer. Vi moderater är starka ambassadörer för individuellt ansvarstagande och rätten att styra sina egna val fritt från byråkratiska regler och överförmynderi. När det handlar om beslut som rör den egna familjen känns det naturligt att valen görs av den enskilde, framförallt när det kommer till barnuppfostran. Det är ett ansvar och en skyldighet att föra över värderingar och åsikter till sitt barn. Delar av svensk lagstiftning står i vägen för detta. Lagen om vuxen medverkan på biograf som infördes i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram syftar till att motverka skadlig våldsskildring. Regelverket är omodernt och leder till överförmynderi. Filmer som får 15-årsgräns får inte ses av barn under 15även om det sker i vuxet sällskap. Det finns med andra ord inte samma tillämpningsregel som gäller för åldergränserna 7 respektive , där barn som inte uppnått åldern trots allt kan ta del av filmen tillsammans med vuxen. Lagstiftningen tar i det här fallet inte hänsyn till den teknikutveckling som skett eftersom den utgår från att biografer är enda källan till våldsskildring. En lagstiftning av det slaget underminerar föräldrars ansvar och motverkar inte på något sätt spridningen av övervåld. Att hyra film eller att spela dataspel i hemmet med våldsinslag är inte reglerat. Det är inte heller vanligt surfande på Internet, som erbjuder ett mycket större och grövre våldsutbud än vad en biofilm någonsin förmår göra. Därutöver har reglerna negativ inverkan på biografpersonalens arbetsmiljö när de ständigt behöver konfrontera arga föräldrar som känner sig kränkta. Att i sällskap med sina barn nekas se en film kan upplevas som kränkande. har gjort en uppföljning för att ta reda på hur föräldrar som berörs av reglerna kring vuxenmedverkan upplever dem. Den är dock missvisande eftersom de föräldrar som intervjuats enbart har barn i åldersspannet 4 till 11. Responsen blev positiv, vilket kan förklaras med att föräldrarna till barn i den åldern inte berörs. Reglerna drabbar främst dem med barn i yngre tonåren. Mot den bakgrunden behövs en förändring med en lagstiftning som harmoniserar mer med värderingarna som finns i dagens samhälle: öppenhet, eget ansvar och valfrihet. En lagstiftning som tydligt underminerar föräldrarnas ansvar är inte modern och den motverkar det individuella ansvaret. Vi måste ta avstånd från ett överförmynderisamhälle och aktivt uppmuntra till egna beslut.
mot · GX02Kr285 · 2009-09-30 00:00:00 — Det kristna kulturarvets betydelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det kristna kulturarvets betydelse för människors välbefinnande uppmärksammas. I många kulturer är religionen bärare av den människosyn och etik som genomsyrar samhället. I vår del av världen är de kristna värdena den tongivande förmedlaren av den människosyn och de grundläggande värden som motiverar mänskliga rättigheter och skyldigheter. Med kristna värden avses de allmänt giltiga värden som inspirerats och förvaltats av den kristna traditionen. Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är både en förutsättning för att bygga upp sin egen identitet och för att kunna respektera andras kultur och värden. Vårt gemensamma arv är mer än den fasta och synliga del som till stor del förvaltas vid museer och arkiv. Det inrymmer också en andlig dimension som handlar om kulturell gemenskap, liksom den kulturella nyckeln; vårt gemensamma språk. Sångens och musikens betydelse för människors välmående och hälsa har många upplevt. Det är viktigt att vi bevarar det kulturella arv vi har i den kristna sångskatten. Forskarna kan vetenskapligt bevisa hur påverkan sker neurobiologiskt. Att byta ut antidepressiva medel till sångupplevelser är inte längre en främmande tanke för den kliniska forskningen. De gamla så kallande lärsarsångerna med sitt rika bildspråk och klara budskap ger tröst, påminner om trygghet, tillförsikt och om värden som går långt utöver det som kanske i stunden upplevs som viktigt. De provocerar till eftertanke och reflexion om livets djupaste mening men påminner också om glädjen och tacksamheten för livet här och . Dessa sånger är inte enbart gamla sånger, utan en del som tillhör vårt kulturella arv. De senaste decenniernas sekularisering har gjort att delar av det svenska folket inte har vare sig kunskap eller kulturell trygghet i det tusenåriga kristna arv som är en omistlig del av vår historia. Det är oroande. Det kristna kulturarvet är något som ger oss rötter till vår historia, mening i , visioner för framtiden och möjlighet att ingå i ett sammanhang. Kulturarvet hjälper oss att bli hela som människor och ökar människors välbefinnande. I av allt större historisk rotlöshet där människor ibland gör politik av religion eller religion av politik är det viktigt att få större kunskap om vårt kulturarv. En viktig bärare av detta kulturarv är den kristna sångskatten. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Kr296 · 2009-09-29 00:00:00 — Ökad tillgänglighet och säkerhet för människor med hörselnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samhället bör stödja de hörselskadades tillgång till kulturlivet med mer textning av film på bio, dvd-filmer och teater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att brand- och utrymningslarm samt övriga säkerhetslarm kompletteras med ljussignaler och/eller vibrationer.1 1 Yrkande 2 hänvisat till FöU. Krav på en ökad andel textade tv-program har förts fram . Det är därför glädjande att regeringen i samband med propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 lyft fram vikten av att programmen ska komma alla till del och även nå dem med funktionshinder. Ett mål för tillståndsperioden är att alla program på svenska i SVT1, SVT2, SVTB, Kunskapskanalen och SVT24 ska textas. SVT ska också höja ambitionsnivån när det gäller programverksamhet på teckenspråk. För många människor i samhället betyder textade tv-program oerhört mycket. Man beräknar att det finns ca 600 000 personer som har en sådan hörselnedsättning att de behöver textade tv-program för att säkert uppfatta vad som sägs i tv. Andelen hörselskadade ökar och då även i de yngre åldrarna. Hörselnedsättning kan inte längre betraktas som ålderskrämpa utan kan ses som ett folkhälsoproblem som berör alla generationer. Vi har också många invandrare med stort behov av att ta till sig det nya språket så snabbt som möjligt. Många invandrare efterfrågar fler textade tv-program eftersom de upplever att det underlättar språkstudierna och inlärningen av det svenska språket. Ökad tillgänglighet till kulturlivet Vi anser också att det är viktigt att samhället stöder de hörselskadade till ett tillgängligare kulturliv med mer textning också av film på bio, dvd-filmer och teater. Pjäser och liknande arrangemang går utmärkt att texta, ändå är det sällsynt. Detta är något som behöver förbättras, vilket bör komma regeringen tillkänna. Ökad trygghet för hörselskadade Brand- och utrymningslarm samt övriga säkerhetslarm ska inte bara höras, utan också synas (ljussignaler) och/eller kännas (vibrationer). lever de flesta hörselskadade farligt eftersom de inte kan nås av olika ljudlarm på hotell, allmänna kommunikationer, arbetsplatser eller allmänna inrättningar. Det är angeläget att komplettera olika typer av larm så att tryggheten för människor med hörselnedsättning ökas. Detta bör komma regeringen tillkänna.