mot · GX02T535 · 2009-09-15 00:00:00 — Flyg är inte ett energieffektivt transportmedel och bör därför användas i sammanhang där andra alternativ inte finns. Staten betalar ett driftbidrag till kommunala flygplatser. I södra och finns det ett flertal flygplatser som utgör direkt konkurrens till snabbtåg och andra tågförbindelser som staten satsat stora belopp . Att då satsa pengar på ett ofta olönsamt transportslag med en mycket hög miljöpåverkan är direkt kontraproduktivt. Flyget gynnas dessutom av låga miljöskatter på bränslet, vilket förvärrar konkurrenssituationen. Det här betyder sammantaget att staten subventionerar mäns resande, som man motverkar en utveckling som stärker de trafikslag där resenärerna i högre grad är kvinnor. Det är därför angeläget att även luftfarten bidrar till utsläppsminskningar så att de av fastställda miljökvalitetsmålen kan nås, men även att luftfarten får ekonomiska styrmedel så att det kan råda konkurrensneutralitet mellan trafikslagen utifrån ett jämställdhetsperspektiv. 5.11.1Förslag inom flygtrafiken som kan leda till ökad jämställdhet Här nedan presenteras i punktform förslag vi föreslår ska genomföras inom flygtrafiken och som därmed kan vara ett sätt att öka jämställdheten inom trafiken. Samma förslag redovisas även i en annan motion, Trafik och miljö 2009/10:T426, men i den motionen utvecklas och fördjupas förslagen mer utförligt. a) Flyget ska ingå i det internationella klimatåtagande ska i internationella sammanhang aktivt agera både i EU och FN för att den internationella luftfartens klimatpåverkan inkluderas i den internationella klimatkonventionen efter 2012. b) måste vara mer aktivt internationellt är flygfotogen (som används av stora flygplan) och flygbensin (som i princip bara används i små privatplan) befriade från koldioxid- och energiskatt. bör kraftfullt agera för att () tillser att flygtrafiken minskar sin miljöpåverkan och att beskattning av flygbränsle blir möjligt. c) Inför en klimatskatt för utrikesflyget bör uppta förhandlingar med grannländer för att komma överens om gemensamma skattenivåer för skatt på flygbränsle. bör även undersöka möjligheterna att införa en klimatskatt på flygtrafik enligt samma mönster som vi föreslår här nedan för inrikesflyget. d) Inför en klimatskatt för inrikesflyget För att komma tillrätta med skattebefrielsen för inrikesflyget vill vi införa en klimatskatt på inrikesflyget. Klimatskatten sker genom en schabloniserad start/landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. bör införa en klimatskatt på inrikes flyg, motsvarande en kostnad på per start/landning. e) Öka stödet till Rikstrafiken har Rikstrafiken i uppdrag att upphandla interregionala resor som inte kan bedrivas på kommersiell grund, men som ändå anses som viktiga och nödvändiga för samhället som helhet och även för den regionala utvecklingen. På följande 10 flyglinjer har Rikstrafiken avtal med operatörer. Flyglinjer där Rikstrafiken har avtal med operatör och utbetalda belopp 2006 Utbetalt belopp 2006 (tkr) Källa: Rikstrafiken och . Totalt omfattar Rikstrafikens stöd till flyglinjerna . Vårt förslag till klimatskatt för inrikesflyget ökar kostnaderna för dessa flyglinjer. Men för att inte åstadkomma en negativ regional utveckling föreslår vi att Rikstrafiken kompenseras för klimatskattens effekter. Det sker ungefär 7 500 inrikes landningar i samband med ovanstående flyglinjer. Full kompensation för de ökade kostnaderna motsvarar då ett extra anslag på (10 000 * 7 500 landningar). Vad som här ovan anförs om att öka jämställdheten med förslag inom flygtrafiken bör som sin mening ge regeringen till känna. dödas omkring 450 människor på vägarna och cirka 5 000 skadas allvarligt. Risken att dödas är störst för mopedister, motorcyklister, cyklister och fotgängare. Att åka kollektivt är säkrast. Det är en högre andel män som skadas i trafiken än kvinnor. Framförallt de unga männen är kraftigt överrepresenterade i statistiken. Generellt är mäns beteende vad gäller trafiksäkerhet ett stort problem. Undersökningar visar att kvinnor har en ökad medvetenhet om risker i trafiken. Det leder följaktligen även till att kvinnor kör säkrare. Utifrån ett beteendeperspektiv vill vi att det utreds om kan överta delar av ansvaret för trafiksäkerheten och vilken gränsdragning som ska göras mellan och . Straffskalan för rattfylleribrott håller på att utredas, men vi ser ett behov av att straffskalan höjas. Det får aldrig bli en förmildrande omständighet att vara berusad i trafiken! Vi tycker även att personer som är dömda för rattfylleri ska vara tvungna att installera alkolås i sin bil. Men en person som är rattfyllerist måste självklart även få vård. En undersökning gjord av NTF visar att av dem som döms till rattonykterhet är män. Det är således i hög grad mäns attityder och värderingar som måste ändras. Vi vill se obligatoriska moment i förarutbildningen, vars syfte är att ändra attityder till alkohol och bilkörning. Det är män i allmänhet och yngre män i synnerhet, som främst omkommer eller blir svårt skadade i trafiken. NTF har gjort en kartläggning som visar att en man producerar fyra gånger så många fortkörningsböter som en kvinna. Undersökningen visar även att av dem som fälldes för s.k. vansinneskörningar (vilket betyder /h över rådande fartgräns) var män. Vi vill ha en körkortsutbildning som tydligare betonar vikten av att efterleva trafikregler och attityder i trafiken. Säkrare gång- och cykeltrafik Att gå och cykla är bland de farligaste sätten att transportera sig men de mest miljövänliga och hälsosamma. av dödsolyckorna sker på det kommunala vägnätet. Större delen av det är byggt när motortrafiken gavs högsta prioritet. Konsekvenserna av detta är höga olycksrisker och begränsad tillgänglighet för oskyddade trafikanter. Cykel- och gångtrafik måste göras säkrare. För stor del av landets befolkning, i synnerhet barn och ungdomar, är gång och cykel de enda tillgängliga sätten att ta sig fram. Kvinnor använder sig också av cykel i större utsträckning än vad män gör. Gång- och cykeltrafik måste prioriteras vid trafik- och bostadsplanering. Vi kräver att ett nationellt säkerhetsprogram för barn tas fram. Vad som här ovan anförs om jämställdhet och trafiksäkerhet bör som sin mening ge regeringen till känna.