mot · GX02Fi260 · 2009-10-06 00:00:00 — krävs det ökade resurser för att varje elev ska ha möjlighet att nå kunskapsmålen. Därutöver har vi tillsammans med och föreslagit en satsning på att modernisera skolans lokaler som presenteras i rutan nedan. 6.3.4Gemensamt förslag från s, mp och v: Modernisera skolans lokaler Alla barn har rätt till en bra skolmiljö. skolor har stora behov av renoveringar. På grund av den ekonomiska krisen är arbetslösheten i byggbranschen hög. Det finns ett gyllene tillfälle att sätta igång och tidigarelägga renoveringsprojekt som skapar nya jobb, leder till bättre arbetsmiljö för lärare och elever i landets skolor och minskar energianvändningen i våra skolor. Det tidigare stöd som funnits för energieffektivisering i offentliga lokaler håller på att avvecklas av regeringen. Vi menar att det är fel väg att gå, särskilt när byggkonjunkturen nu viker kraftigt. Många skollokaler är stora energislukare. Genom renovering och upprustning skulle energianvändningen kunna minska kraftigt och därmed skulle också driftskostnaderna minska långsiktigt. Det offentliga har här en skyldighet att gå före och visa hur god ekonomi och effektiv resursanvändning går hand i hand. , och Socialdemokraterna föreslår att det införs en skol-ROT för renovering av skolor . Avdraget ger skolorna maximalt av arbetskostnaderna tillbaka. För att få ta del av avdraget krävs att renoveringarna minskar energianvändningen . Det motsvarar samma regelverk som omfattar totalrenoveringar av flerfamiljshus. Alla skolor ska kunna få del av stödet. Vi avsätter för stödet 20102012. Vi bedömer att stödet skulle räcka till totalrenovering av omkring600 skolor eller motsvarande skollokalyta. Används det fullt ut kan det betyda 3 500 tidigarelagda årsjobb i byggindustrin. elever och lärare har rätt till en bättre arbetsmiljö, och det är i kristider det är som allra mest lämpligt att göra de investeringarna. Att låta så många människor gå arbetslösa när det finns så mycket som behöver göras det är ett oansvarigt slöseri med resurser. Finansiella effekter av stöd till renovering av skolor 6.3.5Riktade satsningar till kommuner och landsting Utöver sysselsättningsstödet, sjukvårdsmiljarden och skolmiljarden på totalt 20102012 föreslår vi i denna motion ett antal riktade satsningar, som tillfaller kommuner och landsting. 6.3.6Totalt 18 miljarder till kommuner och landsting Totalt uppgår våra kommunsatsningar till 2010, 2011 samt 2012 det vill säga 18 miljarder . 6.3.7Översyn av kommunernas ekonomiska förutsättningar Kommunsektorns intäkter styrs av skatteunderlagets utveckling, som följer konjunkturen. Det gör att kommunernas inkomster utvecklas starkt när ekonomin som helhet befinner sig i en högkonjunktur och relativt svagt i en lågkonjunktur. Risken är stor att kommunerna bidrar till att förstärka konjunktursvängningarna genom att anställa fler i goda tider och säga upp medarbetare i sämre tider. Vi menar att det krävs en större översyn av kommunernas ekonomiska förutsättningar, och vi aviserade detta . Vi vill att kommunerna ska ha förutsättningar att tillhandahålla en god kvalitet i skolan, sjukvården och omsorgen oavsett konjunktur. Därefter har regeringen i vårpropositionen öppnat för en översyn av balanskravet. 7Öka möjligheterna minska klyftorna Andelen med låg ekonomisk standard ökar . Andelen barn som växer upp i fattiga familjer ökade . Barn och unga ska skyddas från krisens effekter. Vi vill prioritera barnen och de unga. Vi vill investera i bättre kvalitet i skolan och ge alla barn och unga goda uppväxtvillkor trots krisen. Tryggheten ska förbättras. Vi vill reparera trygghetsförsäkringarna och investera i ett brett program för att få sjukskrivna tillbaka i arbete. Minska klyftan mellan löntagare och pensionärer. För pensionärer med låga och normala inkomster föreslår vi en skattesänkning som halverar klyftan i beskattning mellan lön och pension. Sedan valet har regeringen konsekvent prioriterat stora skattesänkningar framför investeringar i jobb och välfärd. Människor med låga inkomster, som arbetssökande, sjukskrivna och pensionärer, har inte fått ta del av skattesänkningarna. Istället har de tvingats betala dem med sämre trygghet och färre möjligheter. Det har lett till att klyftorna har ökat. har andelen personer med låg ekonomisk standard ökat . har av alla svenskar en inkomst som är lägre än av medianinkomsten. Andel individer med låg ekonomisk standard 19912010 Källa: Budgetpropositionen , bilaga 4. Vuxna kvinnors och mäns andelar av effekterna av regeringens politik 20062010 på individuell disponibel inkomst Källa: Budgetpropositionerna samt egna beräkningar. I höstens budgetproposition lägger regeringen fram förslag som vidgar klyftorna ytterligare. Enligt har den tiondel som tjänar bäst fått nästan lika mycket som av svenska folket tillsammans 20072010. Den orättvisa fördelningspolitiken motiveras i huvudsak med att skapa drivkrafter för arbete. Men regeringen har ännu inte lyckats förklara hur de ökade klyftorna och strypta möjligheterna ska leda till fler jobb. Och verkligheten talar för det motsatta. är det svårare att få plats på komvux än vad det var när det var högkonjunktur 2006. är det färre personer som går en arbetsmarknadsutbildning än när det var högkonjunktur 2006. har utanförskapet, som definierat det, ökat med 70000 personer . Ökade orättvisor är inte lösningen på problem. För att fler ska få jobb måste vi skapa fler möjligheter inte bygga nya återvändsgränder. Skolan måste hålla bättre kvalitet och sätta höga förväntningar på varje elev. De unga måste få chans till jobb, praktik eller utbildning. Den som förlorar jobbet ska kunna få vidareutbildning eller omskolning inte fastna i passivt bidragstagande. Den verkliga arbetslinjen förutsätter en utbildningslinje. Så ger vi fler möjlighet att utvecklas och så ökar vi den sociala rörligheten, vilket gynnar sysselsättningen och tillväxten. 7.3Barn och unga ska skyddas från krisens effekter Alla som har barn i skolan vet vad jobbkrisen betyder i form av nedskärningar. När arbetslösheten ökar sjunker kommunernas skatteintäkter. Regeringens passivitet inför jobbkrisen får på så vis stora effekter på kommunernas ekonomi. Resultatet blir färre lärare, större klasser och mindre uppmärksamhet för varje elev. Risken är att ännu färre elever når sina kunskapsmål. Men så hade det inte behövt bli. Regeringen borde snabbt och tydligt ha lämnat besked till kommunerna om extra resurser så att många av alla de timanställda lärare som redan har lämnat sina jobb fortfarande hade kunnat arbeta kvar. Hade regeringen i budgetpropositionen lämnat besked som gav kommunerna långsiktiga planeringsförutsättningar så hade ytterligare uppsägningar 2011 och 2012 kunnat undvikas. Samma resonemang gäller för barnens och de ungas uppväxtvillkor i stort. Jobbkrisen kan drabba den unga generationen hårt men det är inte givet på förhand. Vi socialdemokrater vill prioritera barnen och de unga, så att de inte drabbas av krisen. Vi vill också fortsätta att modernisera och reformera familjepolitiken i bred bemärkelse. Målet är att ska vara världens bästa land för barn, unga och deras familjer. Därför föreslår vi i denna motion ett program i fyra punkter för att barnen och de unga i möjligaste mån ska skyddas från krisens effekter: Mer personal och mindre klasser i skolan Alla skolor ska vara bra skolor, och alla barn och ungdomar ska få en god och likvärdig utbildning. Det kräver långsiktighet och ansvarstagande av beslutsfattare på alla nivåer. Regeringens tillfälliga tillskott till kommunerna riskerar att leda till fortsatta uppsägningar av lärare och till större klasser. Vi socialdemokrater vill motarbeta denna negativa utveckling. Vi vill därför avsätta i ett riktat statsbidrag 20102012 för att öka personaltätheten och minska klasstorlekarna för att värna skolan i krisen. Underlätta livspusslet för barnfamiljer Efter föräldraledigheten börjar den riktiga vardagen för barnfamiljen: balansgången mellan jobb och barnens behov. Många föräldrar efterfrågar fler korta perioder av sammanhängande tid med sina barn och tonåringar, utan att för den skull permanent gå ned i arbetstid eller vara helt föräldraledig. Vi vill därför göra föräldraförsäkringen mer flexibel (inom ramen för dagens försäkring) så att man kan ta ut den för att få mer vardagstid med barnen ända . Dessutom vill vi göra det lättare för föräldrar att kombinera arbete och familj genom att öka tillgången till barnomsorg och . Det är bra både för dem som har oregelbundna arbetstider och för dem som har tillfälliga arbetstoppar på jobbet. Vi föreslår att avsätts i ett riktat statsbidrag för att stimulera kommunerna till mer flexibla barnomsorgslösningar. Bättre ekonomi för barn till ensamstående och studenter Barn som växer upp med ensamstående föräldrar har det ekonomiskt tuffare än andra barn. Därför vill vi höja underhållstödet med . Vi vill också förbättra situationen för de studenter som har barn, genom att höja tilläggsbidraget för barn . Det innebär en höjning på för studenter med ett barn och för studenter med två barn. Stärk skyddsnätet för barn och unga Vi vill också rikta särskilda insatser till de barn som har extra stora behov. Många barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en välfungerande skolhälsovård. Vi vill därför öka resurserna till skolhälsovården. Men många barn och unga är också vana att söka hjälp och information via nätet och i vissa fall kan det vara enklare än att besöka skolhälsovården. Den nationella hjälplinjen, som är en rikstäckande, anonym och kostnadsfri telefonjour för människor i akut psykisk kris och deras anhöriga, drivs ideellt. Vi vill stödja deras verksamhet så att de ska kunna utveckla en webbsida med chattfunktion. Dessutom vill vi investera i missbrukarvården för barn och ungdomar. Unga drogmissbrukare ska få vård utan dröjsmål. Vi menar att väntetiden till behandling behöver kortas . Totalt vill vi investera 2010 till 2012 för att stärka skyddsnätet för barn och unga. 7.4Vi vill se ett jämställt Den svenska välfärdsmodellen har visat sig tillhöra de mest framgångsrika för att ge kvinnor och män lika möjligheter. En stark arbetslinje med högt arbetskraftsdeltagande för båda könen, tillsammans med en allmän välfärd med ett väl utbyggt socialt skyddsnät och en ambitiös familjepolitik, är det mest centrala i en politik som har gjort till en internationell förebild för jämställdhet. Den borgerliga regeringen håller på att nedmontera viktiga delar i den svenska modellen och urholkar välfärdens ekonomi med skattesänkningar på lånade pengar. Den socialdemokratiska budgetmotionen värnar om jobben och välfärden och därmed om grunden för den framgångsrika jämställdhetspolitiken. Ett kraftfullt försvar för den svenska modellen är det bästa sättet att säkra jämställdhetens landvinningar. Men politiken för ökad rättvisa mellan könen måste fortsätta. Bland de förslag vi lägger i denna budgetmotion vill vi framhäva några som särskilt viktiga för ökad jämställdhet i arbetslivet, i familjelivet och i ett globalt perspektiv: Förbättrad kvalitet i välfärden är en tydlig prioritet i budgetmotionen. Satsningar på sjukvård, skola och annan sysselsättning förbättrar kvaliteten för medborgarna, men även arbetsmiljön för personalen ofta kvinnor på dessa ofta stressiga arbetsplatser. Kvinnor arbetar deltid i mycket högre utsträckning än män. Flera kommuner har med ett målmedvetet arbete lyckats minska den ofrivilliga deltiden, vilket också leder till bättre service. Vi vill satsa på ett tvåårigt program för att bygga och sprida kunskap kring hur sådana modeller kan implementeras. Vi vill också förbättra tryggheten för dem som söker jobb på deltid genom att utöka antalet dagar från 75 till 100 vid deltidsarbetslöshet. För att få bort lönediskriminering föreslår vi att den nya ska få extra resurser för att kunna intensifiera sitt arbete med att följa upp lönekartläggningar. Därutöver avsätter vi resurser för utbildningar till arbetsgivare och fackliga företrädare för jämställda löner. Jämställdheten i näringslivet behöver förbättras radikalt. Det arbetet består av ett brett spektrum av åtgärder, varav insatser för fler kvinnliga småföretagare är en. Vår grundplåt för att stimulera nyföretagande ska till exempel stimulera kvinnligt entreprenörskap. Vår satsning för bättre kvalitet i högskolan kommer i hög grad att gå till utbildningar där kvinnor är i majoritet. Högre kvalitet i utbildningen skapar bättre förutsättningar för lika möjligheter i arbetslivet. I många offentliga verksamheter råder en sned könsfördelning, liksom på arbetsmarknaden i övrigt. Traineeprogram i välfärden och praktikprogram i statliga myndigheter förbättrar möjligheterna att komma tillrätta med en sned könsfördelning. Kollektivtrafiken används i högre grad av kvinnor än av män. Vår stora satsning på en bättre kollektivtrafik underlättar därför särskilt för kvinnor att förbättra sin ställning på arbetsmarknaden. Ensamstående föräldrar har det särskilt tufft ekonomiskt. De flesta av dessa är kvinnor. Vi vill höja underhållsstödet med och barn. Vi vill också förbättra situationen för de studenter som har barn, genom att höja tilläggsbidraget för barn . är det mycket vanligare att kvinnor är hemma med sjuka barn än att män är det. Det beror bland annat på att män oftast tjänar mer. Vårt förslag om att höja den tillfälliga föräldrapenningen underlättar för föräldrar att fördela VAB-dagar mer jämställt. En tillgänglig barnomsorg är central för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Både de som har oregelbundna arbetstider och de med tillfälliga arbetstoppar på jobbet behöver en ökad tillgång till barnomsorg och . Vi vill stimulera kommunerna till mer flexibla barnomsorgslösningar. 7.4.3Jämställdhet i ett globalt perspektiv UNFPA bedriver en verksamhet som är mycket viktig för jämställdhet, kvinnors rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och uppfyllandet av millenniemål om minskad mödradödlighet. Det är viktigt att stöd till denna sektor är fortsatt starkt, och vi vill därför höja anslaget till UNFPA. 7.5Minska otryggheten trygga människor vågar Risken för sjukdom, arbetsskada eller arbetslöshet är omständigheter som ofta ligger utanför vår egen kontroll. Tanken med den generella välfärden är att alla ska ha rätt till trygghet, oavsett inkomst, ålder eller social ställning. Det innebär en rationell och rättvis fördelning av de risker som vi alla möter genom livet, men det innebär också något mer. När välfärden och tryggheten omfattar alla, då vågar människor mer att byta jobb, starta företag, flytta eller börja studera. Tillväxten och den ekonomiska utvecklingen gynnas av att trygga människor vågar pröva det nya. Därför underlättar goda trygghetsförsäkringar de förändringar på arbetsmarknaden och i arbetslivet som är nödvändiga i en modern globaliserad ekonomi. Den borgerliga regeringen har i rask takt genomfört betydande förändringar och försämringar i den svenska välfärdsmodellen, som vi nu börjar se konsekvenserna av. Det är allvarligt för de enskilda som drabbas men också för framtidens jobb och sysselsättning. Regeringens hantering av sjukförsäkringen är ett hafsverk som drabbar enskilda människor hårt. Stora ogenomtänkta förändringar utan konsekvensanalyser medför att många människor far illa. Vi känner stor osäkerhet inför många av de prognoser och antaganden som görs i budgetpropositionen. Utgifterna för sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning justeras med betydande belopp från en budgetproposition till en annan. Faran är betydande att det visar sig att de kraftiga utgiftsminskningar som presenteras inte är realistiska. infaller den så kallade stupstocken i sjukförsäkringen, då tusentals människor i ett slag kommer att bli av med sin sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning (det som tidigare kallades förtidspension). Enligt bedömning så kommer successivt sammanlagt 54000 människor att utförsäkras , 22000 av dem har haft sjukpenning och 32000 tillfällig sjuk- och aktivitetsersättning. utförsäkras 27000 och 2012 utförsäkras 9000 personer. Åren därefter bedöms det handla om 6000 till 7000 personer . Vi menar att stupstocken i sjukförsäkringen inte är värdig ett land som vårt. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning, även om han eller hon har varit sjuk . Är man inte längre sjuk är det självklart att man ska återgå i arbete eller söka ett nytt arbete men det ska gälla redan från första dagens sjukskrivning. Vi säger nej till stupstocken i sjukpenningen. De som haft tidsbegränsad sjuk- eller aktivitetsersättning (tillfällig förtidspension) har fått just det för att de , men inte , kommer att kunna återfå hela eller delar av sin arbetsförmåga. Att det för alla enskilda individer skulle sammanfalla med den dag som regeringen bestämt att sjukersättningen ska upphöra att gälla, faller på sin egen orimlighet. Att inte ens regeringen tror på sin egen politik framgår av antaganden i budgetpropositionen om att en del av dessa människor förväntas återvända till sjukförsäkringen. Arbetsförmedlingen ska nu ansvara för en för dem helt ny kategori, som antalet arbetslösa når nya rekordhöjder. Förmedlingen ska dessutom ta över ansvaret för alla nyanlända flyktingar. Visserligen har de fått extra resurser för detta arbete, men vi ställer oss frågande till om det beting Arbetsförmedlingen har fått med kort varsel är realistiskt och genomförbart. Varje enskild arbetssökandes situation måste tas på allvar. har inte råd med någon experimentverkstad i detta allvarliga läge. Vi menar att de som är sjuka ska fortsätta att vara sjukskrivna och få hjälp med rehabilitering för att bli friska. Med vårt förslag om ett nej till stupstocken i sjukpenningen kommer betydligt färre personer att knacka på dörren hos Arbetsförmedlingen jämfört med regeringens politik. För att stärka tryggheten och hjälpa sjukskrivna tillbaka i arbete föreslår vi ett program i tre punkter: Många av dem som är sjukskrivna och en betydande del av dem som har haft sjuk- och aktivitetsersättning har en lång, passiv period av sjukskrivning eller förtidspensionering bakom sig. Utan individuellt anpassade insatser kommer det att vara svårt för dessa personer att gå tillbaka i arbete även om de har arbetsförmåga. Dessa personer behöver få ett bra bemötande och få del av en individuellt anpassad och arbetslivsinriktad rehabilitering. Därför vill vi avsätta en rehabiliteringsmiljard för att få sjukskrivna och före detta förtidspensionärer tillbaka i arbete 2010 till 2012. Två tredjedelar av dessa resurser avsätts till för rehabilitering av sjukskrivna. En tredjedel går till Arbetsförmedlingen för rehabilitering av dem som tidigare haft tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning. 7.5.2Ett handslag för hälsa och delaktighet 10 000 fler lönebidrag Idrottsföreningar, samfund, teatrar och kulturhus har ofta behov av hjälp med allt från praktiska göromål till administration. Många ideella krafter gör stora insatser som med ytterligare hjälp skulle kunna bli än mer värdefulla. Vi vill erbjuda ett handslag för hälsa och delaktighet. Med lönebidragsanställningar riktade mot den ideella sektorn och kulturverksamheter i bred bemärkelse kan många som tidigare haft tillfällig förtidspension få en ny möjlighet att starta om arbetslivet och göra en viktig insats. Vi vill ge möjlighet för dem som utförsäkras från den tillfälliga sjuk- och aktivitetsersättningen att erbjudas ett lönebidrag. Utöver den ökning av lönebidragen som regeringen föreslår avsätter vi därför ytterligare medel som motsvarar 5 000 lönebidrag 2010, 7500 lönebidrag 2011 och 10 000 lönebidrag 2012 riktade till den ideella sektorn och kulturverksamhet. Med denna förstärkning avsätter vi resurser så att hälften av dem som deltar vid introduktionsprogrammet i Arbetsförmedlingen kan få en lönebidragsanställning. Vi vill se till att den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning, även om han eller hon har varit sjuk . Därför föreslår vi att stupstocken i sjukpenningen tas bort och att ersättningsnivån ska vara under hela sjukperioden. vill vi också höja taket i sjukpenningen till 10 prisbasbelopp, så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst i sjukpenning. Den ekonomiska krisen och regeringens ansvarslösa skattesänkningar har dock eroderat statens finanser. Därför vill vi genomföra höjningen stegvis, i takt med att det statsfinansiella läget så tillåter. I denna budgetmotion föreslår vi att taket för sjukpenningen och den tillfälliga föräldrapenningen (de så kallade VAB-dagarna) höjs till 8 prisbasbelopp 2010, 8,5 prisbasbelopp 2011 och 9 prisbasbelopp 2012. 7.6En arbetslöshetsförsäkring som stärker konkurrenskraft ska ligga i topp när det gäller kunskap, kompetens och produktivitet för att klara välfärden och tillväxten . Därför har vi motsatt oss den borgerliga regeringens försämringar i arbetslöshetsförsäkringen när det gäller nedtrappningen av ersättningsnivån, sänkningen av taket i arbetslöshetsförsäkringen och höjningen av egenavgifterna. I debatten om arbetslöshetsförsäkringens effekter på sysselsättningen har regeringen hävdat att en sänkning av ersättningsnivån skulle vara ensidigt positiv för svensk ekonomi och sysselsättning. Detta påstående ifrågasätts av allt fler forskare. har vid en genomgång av forskningen på området konstaterat att en mer generös arbetslöshetsförsäkring tenderar att leda till bättre matchning på arbetsmarknaden eftersom den arbetslöse får bättre ekonomiska förutsättningar att söka efter ett lämpligt arbete som motsvarar hans eller hennes utbildningsnivå och kompetens. Enligt flera studier ger det bättre förutsättningar för att hitta ett nytt jobb med en god lön. Regeringen bekräftade själv tes i bilaga 2 till budgetpropositionen . Där återfinns följande konstaterande: Det är i och för sig sannolikt att tillväxten i arbetskraftens genomsnittliga produktivitet dämpas framöver. Detta är bland annat en följd av långsammare ökning i den genomsnittliga utbildningsnivån och av regeringens arbetsmarknadsreformer. Vi vill prioritera att sänka avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Därför vill vi införa en skattereduktion för avgiften som motsvarar av avgiften. Det betyder att den löntagare som betalar i avgift får en skattereduktion om . Utöver att kraftigt sänka avgiften till arbetslöshetsförsäkringen vill vi också förbättra den så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst vid arbetslöshet. Denna reform ska genomföras så snart det statsfinansiella läget så tillåter. Vi vill börja med att höja ersättningsnivån i a-kassan till och taket till per dag 2010, per dag 2011 och per dag 2012. Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med per dag. Förändringarna innebär att taket höjs från till , vilket gör att många sjuksköterskor, lärare och byggnadsarbetare kan få ut av sin tidigare lön i ersättning vid arbetslöshet. Vi vill också förbättra arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa, så att antalet ersättningsdagar höjs från 75 . 7.7Minska klyftan mellan löntagare och pensionärer Regeringen har infört en ny klyfta mellan pensionärer och löntagare, genom att införa en ny pensionärsskatt. För den som går i pension innebär den att skatten på pensionen blir högre vid samma inkomst och detta trots att pensionen i sig oftast är lägre än lönen. Regeringen säger att det ska löna sig att arbeta. Det håller vi socialdemokrater med om. Men vi menar också att det ska löna sig att ha arbetat. Pension är uppskjuten lön. Rätt ska vara rätt. Pension och lön ska beskattas lika. Den borgerliga regeringen föreslår en skattesänkning för pensionärerna i årets budgetproposition. Men föreslår de en ytterligare skattesänkning för löntagarna som är större än skattesänkningen för pensionärerna. Det betyder att resultatet av budgetpropositionen blir att klyftan i beskattning mellan löntagare och pensionärer utvidgas ytterligare . Vi socialdemokrater säger nej till detta.