mot · GX02So549 · 2009-10-05 00:00:00 — Barnmorskor och medicinsk abort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra abortlagen så att även barnmorskor ges rätt att utföra medicinsk abort och rekvirera eller förskriva abortpiller. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att en nationell norm för tillgänglighet till ungdomsmottagningar fastställs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att berörda lärare bör ges möjlighet till fortbildning i ämnet sex- och samlevnadsundervisning samt att det bör ingå i lärarutbildningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att Sesammottagningar eller liknande byggs upp över hela landet. 1 Yrkande 3 hänvisat till UbU. Sexuell och reproduktiv hälsa Rätt till saklig sexualkunskap oavsett sexuell läggning, sexuell identitet eller könsuttryck, är en betydelsefull pusselbit för att främja sexuell och reproduktiv hälsa. En trygg sexualitet som är fri från fördomar, tvång, våld och diskriminering är viktig för att människor ska må bra. Synen på sexualiteten i samhället betyder mycket. Den är också viktig för kvinnors hälsa eftersom en förnedrande syn på kvinnors sexualitet leder till tvång och våld, och därmed ohälsa. Rådgivning om preventivmedel och om hur man förebygger sexuellt överförbara sjukdomar bör vara lättillgänglig och vända sig till både män och kvinnor, pojkar och flickor. Rätten till abort är en i ett jämställt och hälsofrämjande samhälle. I länder där abort inte är tillåtet dör många kvinnor i onödan på grund av komplikationer efter osäkra aborter. I vissa länder är abort inte ens tillåtet vid våldtäkt eller incest. Ändå utförs ca 20 miljoner osäkra aborter i världen. om mänskliga rättigheter antogs 1953, den amerikanska konventionen började gälla 1978 och den afrikanska 1986. Där anges att hälsa är en mänsklig rättighet. Trots det så har inte alla länder, vare sig i eller i andra de av världen, som ratificerat sett till att säkra aborter blir tillgängliga. Abort är en mänsklig rättighet och länder som inte ser till att kvinnor kan få säkra aborter bryter mot de mänskliga rättigheterna. de gröna anser att det är kvinnans rättighet att själv kunna bestämma över om och när hon vill ha barn. I har vi fri abort . Det innebär att en kvinna kan besluta sig för att göra abort till och med den av sin graviditet, utan att behöva uppge varför hon vill göra aborten. Antalet aborter uppgick till 17 910, vilket är något fler än (17 499). Bland tonåringar ökade antalet aborter med jämfört med . Den största ökningen finns dock bland kvinnor mellan där antalet aborter ökat med . En betydande minskning av antalet aborter, , kan ses hos kvinnor (SCB). Aborter och barnafödande samvarierar, det vill säga när barnafödandet ökar så ökar också andelen aborter. Det totala antalet graviditeter som slutar med en abort har i stort sett legat på samma nivå . Aborter är vanligast . Bakgrundsinformation: skrapning eller abortpiller? finns det i princip två sätt att genomföra en abort. Det kan ske dels genom ett kirurgiskt ingrepp, en s.k. skrapning, dels genom en medicinsk åtgärd abortpiller. Vakuumskrapning kan användas före 1214:e graviditetsveckans utgång. Läkaren för in ett plast- eller metallrör i livmodern, genom slidan, och gör en skrapning. Ingreppet sker under lokalbedövning eller lätt narkos och tar ; själva vakuumskrapningen tar . Kvinnan får ofta lämna sjukhuset . Abortpillret började användas inom den svenska sjukvården och ska inte förväxlas med dagen efter-piller som tas i anslutning till oskyddat samlag där graviditetsrisk föreligger och som säljs på apotek. Abortpiller ges efter konstaterad graviditet. Vid den medicinska abortmetoden sväljer kvinnan s.k. abortpiller (innehållande antiprogesteron) som gör att livmodern inte reagerar på kroppens eget graviditetsbevarande hormon. återvänder hon till sjukhuset, där hon får ett slidpiller som sätter igång livmodersammandragningar och mjukar upp livmoderhalsen. Fostret stöts därefter ut ur kroppen. Tabletterna kan användas till 8:e graviditetsveckans utgång eller mer precist till efter den sista menstruationens första dag. återkommer kvinnan till abortkliniken för en efterundersökning. Med hjälp av abortpiller kan kvinnan ges möjlighet att göra delar av aborten hemma i stället för på sjukhus, vilket för många skapar en ökad trygghet. Metoderna är likvärdiga ur medicinsk synpunkt. Fördelen med abortpiller är att det är skonsammare mot kroppen. Inga kirurgiska ingrepp behöver göras, vilket minimerar infektionsrisken, komplikationer i samband med narkos och eventuella skador på livmodern. På vissa kliniker i sker redan nära hälften av aborterna med hjälp av abortpillret. Rätt att utföra medicinsk abort De flesta kvinnor bestämmer sig tidigt om de ska fullfölja en graviditet eller ej, men i många landsting är det lång kö, vilket gör att väntetiden blir utdragen. Efter vecka åtta, dvs. efter den , är medicinsk abort inte längre aktuell. Vi anser att det är kvinnan som ska kunna välja abortmetod, och då kan inte köerna vara så långa, vilket de är på många håll, att graviditeten överskrider . Vi anser också att det är viktigt att kvinnan ska kunna känna sig trygg och enbart behöva träffa en person, barnmorskan, under vårdprocessen. Många kvinnor har en etablerad kontakt med en barnmorska och det är oftast dit man vänder sig vid ett positivt graviditetstest. Barnmorskor skulle efter lämplig vidareutbildning kunna ta ett större ansvar än och utföra medicinska aborter. Det skulle kunna förkorta väntetiderna och göra att fler kvinnor skulle kunna välja medicinsk abort som omvårdnadskvaliteten skulle förbättras. är det dock enligt abortlagen enbart läkare som utför abort, vilket är en gammal skrivning som lever kvar från den tid då endast kirurgisk abort fanns att tillgå som behandlingsmetod. Dock har ingen rätt att förskriva abortpiller per recept, utan de måste rekvireras från sjukhusapoteken av vårdavdelningen. har barnmorskorna en mycket aktiv del i arbetet med abort. Dessutom har specialutbildade barnmorskor rätt att förskriva p-piller. Specialutbildade barnmorskor med erfarenhet av gynekologi och ultraljudsundersökningar m.m. bör kunna ges rätt att utföra medicinsk abort och rekvirera eller förskriva abortpiller. anser att specialutbildade barnmorskor ska kunna ha ansvar för hela vårdprocessen vad gäller abort, vilket ger möjlighet till kontinuitet i hela vårdkedjan och en trygghet för kvinnan. Därför bör abortlagen ändras så att även barnmorskor kan ha rätt att bistå kvinnan vid medicinsk abort. När denna fråga från en tidigare motion behandlades i socialutskottets betänkande 2008/09:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor sades följande: När det gäller frågan om rätt för barnmorska att utföra medicinsk abort noterar utskottet att i sin , fördelning av arbetsuppgifter praxis och regelverk gör bedömningen, att detta i vissa fall redan är möjligt inom ramen för gällande författningar, förutsatt att det inte sker på bekostnad av patientsäkerheten. Motionerna So286 (mp) yrkande 1, So459 (v) och So465 (fp) får anses åtminstone delvis tillgodosedda. Men och , för obstetrik och gynekologi, är inte nöjda med , fördelning av arbetsuppgifter praxis och regelverk. En SFOG-representant säger i att det är tråkigt att lyfter fram en större roll än för barnmorskorna. ordförande skriver i en debattartikel att i sin slutsats inte tar hänsyn till verkligheten att barnmorskor har den kompetens som krävs för att utföra medicinska aborter men att skrivningar i abortlagen hindrar dem från att använda sin kompetens i praktiken. För att korta väntetiderna och minska kvinnors lidande behövs en ändring i abortlagen som tar bort kravet på att en läkare måste ha helhetsansvaret. Väntetiderna för abort är oacceptabelt långa och orsaken är på många håll långa väntetider för den vaginala ultraljudsundersökningen hos läkarna den som bestämmer graviditetens längd. Läkarna säger på många håll nej till att barnmorskor utför vaginalt ultraljud. Men det är inte regelstyrt. Det kan utföras av den som har utbildning, oavsett om det är en läkare eller en barnmorska. Det är upp till verksamhetschefen att se om det finns barnmorskor som vill utbilda sig i att utföra vaginala ultraljud. I abortlagen 1974:595 står det: Endast den som är behörig att utöva läkaryrket får utföra abort eller avbryta havandeskap enligt 6 §. Abort eller avbrytande av havandeskap enligt 6 § skall ske på allmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning som godkänner. Lag (2007:998). Detta försvårar för kvinnor att göra den delen av aborten hemma där fostret kommer ut liksom för barnmorskan att vara den som avbryter havandeskapet. Detta behöver ses över för att underlätta för de kvinnor som vill vara i hemmet där de känner sig trygga. Det är också otidsenligt att i lagen knyta en viss åtgärd till en viss yrkesgrupp så som gjordes när lagen antogs. Behandlingsmetoder och kompetenskrav ser inte lika ut så en modernisering och ett tydliggörande av lagen kan behövas. När tidigare behandlade frågan hänvisades till att utreder frågan. har tagit fram skrivelsen Medicinska aborter, fördelning av arbetsuppgifter praxis och regelverk. Men det är ändå så att lagen styr eftersom skriver Enligt abortlagen är abort ett kirurgiskt ingrepp, men abort kan även göras med läkemedel, en metod som kan användas vid tidiga aborter. Praxis och författningar visar att barnmorskor kan spela en större roll i abortprocessen vid okomplicerade graviditeter, förutsatt att patientsäkerheten bibehålls. redovisade sitt uppdrag att inventera och sammanställa landstingens rekommendationer, prioriteringar och behandlingspraxis för abort vid tidig graviditet i rapporten till och med graviditetsvecka 12. Beträffande medicinska aborter konstaterar bl.a. följande i sina slutsatser: Behandlingspraxis varierar stort i landet beträffande andelen medicinska aborter och kvinnans möjlighet att genomföra den avslutande läkemedelsbehandlingen i hemmet. Orsaken till detta är inte känd. Av resultaten förefaller det som om kvinnan snabbare kan få en medicinsk abort när den avslutande behandlingen genomförs i hemmet än när den görs helt på vårdenheten. Med utgångspunkt från att abortverksamhet är akut vård anser därför att möjligheten att genomföra den avslutande läkemedelsbehandlingen i hemmet vid medicinsk abort, där det är lämpligt och då kvinnan så önskar, borde kunna erbjudas i samtliga landsting. Sexualiteten är en av människans starkaste drivkrafter men kanske också något av det känsligaste i en människas liv, framför allt i en ung människas liv. Vi anser att ska ge regeringen i uppdrag att verka för att det förebyggande arbetet angående sexuell hälsa och reproduktivitet prioriteras, och vi tar upp några konkreta förslag till åtgärder. I arbetet med att minska aborter ingår en bred förebyggande verksamhet och det handlar om att ge förutsättningar för och främja en trygg och säker sexualitet, inte bara om att minska risker, vilket regeringen nu prioriterar. Enligt använder ingen kvinna i abort som preventivmetod. I själva verket visar undersökningar att oönskade graviditeter beror på att man misslyckats med att använda preventivmedel. av dem som genomgår abort uppger att de tillfälligt inte använt något preventivmedel vid samlaget, men att de vanligtvis brukar använda preventivmedel. Tillgänglighet och upplysning är A och O i detta arbete. Där har ungdomsmottagningar och Sesammottagningar en mycket viktig roll. Båda dessa mottagningar saknas på allt för många håll i landet. Därför behövs det en nationell norm för tillgänglighet. Det är också ett problem att det finns för få tjänster i förhållande till antalet invånare i kommunen, och det är inte heller ovanligt att ungdomsmottagningar stänger , en årstid då det behövs en ökad tillgänglighet. En annan viktig del i det förebyggande arbetet är att det i skolan finns en bra sex- och samlevnadsundervisning. Det är ett ämne där många skolor har stora brister , och många lärare saknar kompetens att undervisa i ämnet. Ett liknande yrkande under förra motionstiden avslogs i utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU15 Högskolan. Man hänvisade bland annat till att högskole- och forskningsministern i en interpellationsdebatt meddelat att regeringen avser att redovisa sin syn på sex- och samlevnadsundervisningens betydelse i den proposition som planeras med utgångspunkt i utredningen om en ny lärarutbildning. Vi lyfter fram denna fråga på nytt för att bör tillkännage dels att sex- och samlevnadsundervisning bör ingå i lärarutbildningen, dels att möjlighet till fortbildning i ämnet sex- och samlevnadsundervisning är nödvändigt för lärare. Det är också av stor vikt att det finns s.k. Sesammottagningar inom respektive landsting för att kvinnor och män oavsett ålder ska ges möjlighet till en trygg och säker sexuell hälsa. Att exempelvis skapa Sesammottagningar eller liknande med god tillgänglighet i varje landsting eller region är ett sätt att uppfylla ett av de elva folkhälsomålen, en trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa. Frågan om ungdomsmottagningar och Sesammottagningar, motsvarande yrkande 2 och 4 i denna motion togs upp även i en tidigare motion, men avslogs i så kallad förenklad behandling i betänkande 2008/09:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Det betyder att de avslogs utan motivering. Vi anser att det finns skäl att ta upp frågan på nytt i denna motion.