mot · GW02Fi26 · 2009-05-04 00:00:00 — Den typen av generella skattesänkningar, speciellt när tyngdpunkten ligger på sänkt skatt för personer med relativt goda inkomster, har mycket begränsade effekter på sysselsättningen. Utöver vad som ovan anförts är våra automatiska stabilisatorer i a-kassan och övriga socialförsäkringssystem starkare än regeringens och vi har i övrigt en mer rättvis fördelningspolitik, vilket sammantaget innebär en omfördelning av köpkraft från hushåll med högt sparande till hushåll med små marginaler, vilket höjer den andel av de totala inkomsterna som går till konsumtion. Utredningstjänstens bedömning av vårt finansiella sparande för den offentliga sektorn är intressant ur flera synvinklar. För det första tyder det ju på en tämligen välavvägd ekonomisk politik att kunna åstadkomma såväl högre BNP som lägre arbetslöshet trots ett högre sparande. För det andra illustrerar det tydligt att självfinansieringsgraden för en mer expansiv finanspolitik i det nuvarande konjunkturläget är betydande. I vår senaste budgetmotion redovisade vi ett lägre finansiellt sparande än regeringen, motsvarande 0,1, 0,7 respektive av BNP för 20092011. I vår stimulansmotion lade vi förslag som försvagade de offentliga finanserna med ca 0,av BNP. Ändå redovisar alltså utredningstjänsten att vårt finansiella sparande är högre än regeringens för både 2009 och 2010. Hur kan detta komma sig? Svaret är enkelt. Vårt budgetförslag medför en högre BNP och lägre arbetslöshet, vilket ökar skatteinkomsterna och sänker utgifterna för arbetslösheten.44 Att ekonomiska politik har dessa effekter är ingen nyhet för oss. I samband med den ovan nämnda stimulansmotionen förde vi en diskussion om hur den försämrade makrobilden skulle påverka vårt finansiella sparande i relation till regeringens. Vi konstaterade att rent statiskt påverkas det finansiella sparandet i vår budgetmotion mer negativt till följd av det försämrade konjunkturläget, bl.a. på grund av att vi har högre ersättningsnivåer i a-kassan än regeringen. Men vi konstaterade följande: Med en mer dynamisk och verklighetstrogen analys, påverkas det finansiella sparandet i vår budgetmotion mindre jämfört med regeringens budget. En rad faktorer bidrar till detta: vi har mer av direkta jobbsatsningar, inte minst i form av vårt riktade sysselsättningsstöd till kommunsektorn, vi har betydligt större offentliga investeringar i infrastruktur och bostäder, vi har starkare automatiska stabilisatorer, exempelvis i form av en högre a-kassa och högre bostadsbidrag, och de mest utsatta i samhället har det ekonomiskt bättre i och med att vår fördelningspolitik skiljer sig markant i jämförelse med regeringens. Sammantaget innebär detta att efterfrågan i ekonomin hålls uppe på ett bättre sätt i vårt budgetalternativ, vilket motverkar lågkonjunkturen.45 15.1.1Utredningstjänstens analys har starkt stöd i den internationella forskningen Utredningstjänstens analys får stöd när man studerar olika internationella institutioners och forskares resultat avseende vilka BNP- och sysselsättningseffekter olika finanspolitiska förslag medför, vilket på ekonomspråk kallas för finanspolitiska multiplikatorer. Enklaste sättet att förstå hur multiplikatorer används vid ekonomiska analyser är att illustrera med ett exempel. Om multiplikatorn för t.ex. offentliga investeringar anges till 1,5, innebär detta att om man ökar de offentliga investeringar med exempelvis , så ökar BNP med . Nedan redovisas de intervall för multiplikatorer som den amerikanska kongressens budgetkontor (CBO) använder:46 Policy Multipliers: The Cumulative Impact on GDP over Several Quarters of Various Policy Option Purchases of Goods and Services by the Federal Government Transfers to State and Local Governments for Infrastructure Transfers to State and Local Governments Not for Infrastructure Two-Year Tax Cuts for Lower- and Middle-Income People One-Year Tax Cuts for Higher-Income People Källa: Congressional Budget Office. Note: For each option, the figures shown are a range of multipliers, that is, the cumulative change in gross domestic product over several quarters, measured in dollars, per dollar of additional spending or reduction in taxes. Som framgår av tabellen ger olika typer av offentliga investeringar och konsumtion de största positiva effekterna på BNP. Även transfereringar till hushållen har god effekt. Skattesänkningar ger däremot inte speciellt mycket för pengarna. I synnerhet inte när skattesänkningarna går till personer i de högre inkomstskikten. Regeringen har ju som tidigare nämnts sänkt skatterna med . Av dessa har 65 miljarder gått till det s.k. förvärvsavdraget, där 2/3 av skattesänkningarna har gått till den tredjedel som har de högsta inkomsterna. Att utredningstjänstens resultat visar att budgetalternativ resulterar i betydligt högre BNP och lägre arbetslöshet överraskar med andra ord inte. De flesta studier av finanspolitiska multiplikatorer brukar visa högre värden för stora ekonomier som jämfört med mindre länder. Slutsatsen att offentliga investeringar och övriga offentliga utgifter ger mer valuta för pengarna jämfört med skattesänkningar gäller dock även för mindre ekonomier. () har försökt bilda sig en uppfattning om vilka effekter G-20-gruppens stimulanspaket kan tänkas få. Baserat på tillgänglig forskning har man redovisat följande finanspolitiska multiplikatorer: Finanspolitiska multiplikatorer för G-20 Övriga offentliga utgifter* Källa: , dnr 2009:402. *Anm. sociala skyddsnät, transfereringar till regioner, stöd till små och medelstora företag, stöd till bomarknaden. IMF påpekar att i den nuvarande ekonomiska situationen, med ett stort efterfrågebortfall, förväntar man sig att de finanspolitiska stimulansernas multiplikatorer ligger nära den övre intervallgränsen. I PM:et från utredningstjänsten angående finanspolitiska multiplikatorer47 finns en intressant passage angående finanspolitikens effekter vid fullt resursutnyttjande. I PM:et refereras till () som studerat frågan närmare. Bland annat nämner KI att när man använder multiplikatorer vid s.k. simuleringsmodeller pekar den samlade kunskapen på att den ettåriga utgiftsmultiplikatorn är ca 1,0, medan motsvarande siffra för skattemultiplikatorn är 0,5. Dessa resultat ligger i linje med de ovan nämnda studierna. Men det intressanta i sammanhanget är att KI slår fast att forskningen på området pekar på att utgiftsmultiplikatorn är 0,75 då fullt resursutnyttjande råder och då även hänsyn tas till penningpolitiska reaktioner. Det vill säga den är fortfarande positiv, och det i betydande utsträckning. Den neoklassiska skolan har ju länge hävdat att finanspolitik i allmänhet, och finanspolitik vid högt resursutnyttjande i synnerhet, är föga effektivt. 15.2Finanspolitiska överväganden och det finansiella sparandet I vår motion på regeringens budgetproposition redovisade ett finansiellt sparande för den offentliga sektorn som var 0,7 respektive lägre jämfört med motsvarande siffror för regeringen. Som framgår av tabell 5 nedan är vårt finansiella sparande för den offentliga sektorn i denna motion i princip identiskt med regeringens. Detta beror på en rad faktorer: För det första har uppmärksammat oss på ett bokföringsfel från vår sida, som framförallt har sin grund i regeringens nedsättningar av sociala avgifter för olika grupper, vilket vi emotsätter oss. Vi har räknat på lägre volymer jämfört med utfallet. Detta får till följd att när vi nu justerat för det, leder det till en budgetförstärkning för vår del. För det andra har vi budgeterat ett lägre utflöde av vårt investeringsbidrag för nyproduktion och renovering av hyresfastigheter eftersom vi menar att det tar för att nå det utfall som vi tidigare antagit och på grund av det förslag till ROT-avdrag för renovering av hyresfastigheter som är en del av vår uppgörelse med Socialdemokraterna och . För det tredje har vi justerat de kostnader som vi bokför med anledning av att vi avvisar regeringens s.k. utsorteringskedja i sjukförsäkringen. Vi återkommer mer utförligt om detta , i vår budgetmotion. De siffror vi redovisar över vårt finansiella sparande baseras på en statisk analys i enlighet med den praxis som råder för budgetpropositioner och budgetmotioner. Vi har med andra ord inte tagit hänsyn till det faktum att kommit fram till att vår politik leder till en betydande BNP-ökning jämfört med regeringens politik 20092011.48 Den offentliga sektorns finansiella sparande med budgetförslag, mdkr och % av BNP Finansiellt sparande i staten Finansiellt sparande i offentlig sektor Vi har i denna motion i kraftfulla ordalag kritiserat regeringen för bristen på finanspolitiska stimulanser för att motverka det kraftiga efterfrågebortfall som den ekonomiska krisen medfört. lade vi en motion som innebar en finanspolitisk stimulans på . visade i den ovan nämnda promemorian att trots att vi hade ett högre sparande än regeringen för såväl 2009 som 2010 uppnådde vi ett avsevärt bättre realekonomiskt utfall jämfört med regeringen. Detta visar att finanspolitik är mer effektiv än regeringens politik. Vilka faktorer som ligger bakom detta redogjorde vi för i ovanstående avsnitt 15.1. Den ekonomiska krisen har slagit hårt mot , bl.a. som ett resultat av regeringens vägran att sjösätta ordentliga finanspolitiska stimulanser. Regeringen beräknar att den samlade svenska produktionen kommer att understiga sin potential med under 20092012 och att arbetslösheten kommer att stiga till av arbetskraften. Det krävs kraftfulla åtgärder för att vända denna utveckling. Det finansiella sparande som vi redovisar i tabell 5 ovan indikerar att det för föreligger ett betydande budgetutrymme för ytterligare finanspolitiska stimulanser i syfte att motverka den negativa spiral som den svenska ekonomin har hamnat i. avser att senast i höstens budgetmotion presentera sådana förslag. vill stimulera ekonomin genom att tidigarelägga ett antal byggstarter inom infrastrukturen. Enligt och finns det möjlighet att redan detta år påbörja byggstarter som motsvarar . Det är alltså extrasatsningar som kan ske utöver det som regeringen avsatt i sin närtidssatsning. På järnvägssidan vill vi därför öka investeringarna med för att stimulera ekonomin . Inom vägtrafiken föreslår vi att investeringar tidigareläggs 2009 motsvarande . 16.1Konkreta banprojekt med byggstart eller Här handlar det om underhåll av kontaktledningar och spårväxlar, trädsäkring och slyröjning samt mindre spårbyten och spårupprustningar. Åtgärderna förbättrar kvaliteten i trafiken och ökar punktligheten. Det är framförallt i storstadsområdena som åtgärderna skulle ske. 16.1.2Plattformsförlängningar GöteborgAlingsås och GöteborgKungsbacka () Med en förlängning av plattformarna ökar kapaciteten i regionaltågstrafiken eftersom man då kan trafikera stationerna med längre tåg. 16.1.3Upprustning av järnvägar för gruvdrift i () Åtgärden är en förutsättning för etablering av gruvdrift i , vilket kommer ge nya arbetstillfällen i norra . 16.1.4Utredning och projektering av höghastighetsjärnväg () Det här är ett paket som innebär en kraftfull satsning på utredning och projektering av Götalandsbanan. Regeringen har valt att återigen utreda om banan över huvud taget ska byggas, men vi vill snarare utreda hur det ska gå till. I paketet ingår även fortsatt projektering av Västlänken i och Norrbotniabanan. 16.2Konkreta vägprojekt med byggstart eller 16.2.1Sidoområdesåtgärder, miljöåtgärder, ny beläggning m.m. () En rad olika sidoområdesåtgärder (t.ex. sidoräcken och rensning av slänter) som minskar risken för allvarliga följder vid avkörningar. 16.2.2E 4 BovikenRosvik () () Utbyggnad till mötesfri standard. Vi har i vår infrastrukturinriktning föreslagit att det inte blir 4 fält utan en s.k. 2+1-väg, vilket avsevärt minskar kostnaden, men fortfarande ökar säkerheten. 16.2.3Mitträckessatsningar i olika delar av landet () Viktiga åtgärder för att öka trafiksäkerheten. 16.2.4Upprustning av vägnät () En upprustning av vägar i framförallt och där större vindkraftsutbyggnad planeras. har tillsammans med Socialdemokraterna och tagit fram ett annat och mer omfattande förslag till ROT-avdrag än det som regeringen har presenterat. Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning. Det är en satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling och en stor sysselsättningseffekt som energianvändningen i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 4000050000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd införs för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Landets radhus-, villa- och bostadsrättsägare bör få beskedet att vi kommer att behålla det nuvarande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knutet till individen och de ROT-arbeten som omfattas kommer även omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten, och bonusen är på utöver ROT-avdraget och ger i avdrag per småhus eller antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vi anser att man bör ställa krav på F-skattesedel för att man ska kunna utföra ROT-arbete med skattereduktion. måste slippa illojal konkurrens. Vi menar att man bör gå småföretagen till mötes i kritiken mot regeringen och utforma systemet så att avdraget görs i efterhand. Därför föreslår vi att man bör säga nej till regeringens fakturamodell som innebär att framförallt småföretag som ofta har stora likviditetsproblem missgynnas konkurrensmässigt. Vi vill begränsa avdraget till fastigheter i . Vårt förslag till ROT-avdrag är dessutom tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag som regeringen infört och dessutom en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15000 fler jobb. 18Ge alla unga en chans Regeringens s.k. satsning på en aktiv arbetsmarknadspolitik är ingenting annat än en uppräkning av kostnaderna för arbetslöshetsersättning och långtidsarbetslöshet. har i tidigare motioner lagt förslag på offensiva satsningar på utbildning och aktiva åtgärder för arbetslösa, högre a-kasse-ersättning och en särskild utbildningsersättning för att förhindra uppsägningar inom industrin. Tillsammans med Socialdemokraterna och föreslår vi nu också ett akut paket för de ungdomar som lämnar gymnasiet . De som är unga ska bära upp samhället . Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle, de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. Kunskap och bildning är en väg till personlig frigörelse och utveckling och ett allt viktigare verktyg för att skapa välstånd och internationell konkurrenskraft. Regeringen har inte använt de goda åren med högkonjunktur till att rusta vare sig de människor som behöver utbildning eller som nation. I stället har antalet utbildningsplatser i allt från arbetsmarknadsutbildning till högskola dragits ner. står vi inför enorma utmaningar. Antalet unga som lämnar gymnasiet är rekordstort, och arbetsmarknaden försämras kraftigt. Ungdomar är inte en homogen grupp, och alla drabbas inte lika hårt av krisen. Särskilt svårt på arbetsmarknaden är det för unga utan slutbetyg från gymnasiet och unga med funktionsnedsättning. Den redan mycket höga ungdomsarbetslösheten kan komma att stiga dramatiskt om inget görs, och de som står längst ifrån arbetsmarknaden kommer att drabbas hårdast. som vi möter en ekonomisk kris står vi inför en långsiktig demografiskt utmaning där antalet äldre ökar. Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Det behövs ett ledarskap där de unga känner att vi står bakom dem. Vi vill erbjuda en politik som gör att de unga kan växa och utvecklas och därmed bidra med sin fulla potential. Vi vill visa en modern väg in . Ge alla nittiotalister en chans De som föddes under är nu snart på väg ut i vuxenlivet. lämnar cirka 130000 unga, födda , gymnasieskolan. Det är den största årskullen , i storlek jämförbar med fyrtiotalisterna. viker arbetsmarknaden kraftigt. Nittiotalisterna tar studenten mitt under en djup lågkonjunktur när det är svårt även för dem med god utbildning och relevant yrkeserfarenhet att få jobb. Arbetslösheten bland ungdomar är hög . Enligt är var fjärde ung person arbetslös. har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i EU, enligt . Den moderatstyrda regeringen har sedan den kom till makten stängt dörrar för människor, inte minst för de unga. De har tagit bort 3 000 högskoleplatser, försenat etablerandet av och skjutit till alldeles för lite resurser till kvalificerad yrkesutbildning. De skar ned en tredjedel av alla komvuxplatser. har en reträtt inletts, men det är långt kvar till den kapacitet som fanns inom komvux 2006. Diagram 15 Rekordstort antal studenter lämnar gymnasiet 2009 och 2010. Det är viktigt att nittiotalisterna får en bra start på vuxenlivet. Vi föreslår därför följande. 18.1.1Sommarundervisning för studenter utan grundläggande behörighet Den enskilt viktigaste orsaken till att ungdomar inte får jobb är bristande utbildning. Därför är det av största vikt att nittiotalisterna har fullständiga gymnasiebetyg som kvalificerar dem till högre studier. Vi vill göra en särskild insats med sommarundervisning så att de som inte har grundläggande behörighet får möjlighet att läsa upp det, , . I samband med undervisningen ska också studenterna erbjudas karriär- och studievägledning. Ett sommarjobb ger praktik, erfarenhet av arbetslivet och nya kontakter. Vi vill att fler av dem som lämnar gymnasiet ska erbjudas sommarjobb. Vi vill därför tillskjuta i stimulans till de kommuner och landsting som ordnar sommarjobb. Det möjliggör en månads sommarjobb för 90000 personer förutsatt att kommunerna står för halva kostnaden. 18.1.310000 fler sommarkurser i högskolan var det närmare 9000 personer som sökte men inte blev antagna till sommarkurser vid landets högskolor och universitet. Med tanke på läget på arbetsmarknaden och att en så stor ungdomsgeneration nu lämnar gymnasiet finns det anledning att tro att söktrycket kommer att öka ytterligare. Vi föreslår därför 10000 extra sommarkurser på högskolor och universitet. 18.1.4Karriär- och studierådgivning till unga Unga på gymnasiet saknar erfarenhet och kontakter med arbetslivet. I det rådande läget är det särskilt viktigt att nittiotalisterna är välinformerade om vilka utbildningsmöjligheter som finns och inom vilka branscher prognoserna visar att det kommer att finnas efterfrågan på arbetskraft. Vi vill att ytterligare resurser tillförs för en extra insats när det gäller studie- och yrkesvägledning för alla som går sista terminen på gymnasiet . Investera i utbildning och praktik som ger jobb Risken är stor att många ungdomar kommer att ha stora problem att få jobb och att det första mötet med arbetsmarknaden blir en besvikelse. Vi vet att ungdomar ofta drabbas hårt när arbetsmarknaden försämras. Visstidsanställningar och vikariat minskar, vilket gör att många unga som precis kommit in på arbetsmarknaden får avsluta sina arbeten. blir det betydligt svårare för dem som söker sitt allra första jobb att finna ett när antalet jobb minskar och när det finns många arbetssökande med mer yrkeserfarenhet som konkurrerar om jobben. Diagram 16 Antal arbetslösa unga ökar Källa: Arbetsförmedlingen. Vi föreslår därför ett brett investeringspaket i utbildning och praktik som ger jobb. Den enskilt viktigaste orsaken till att unga inte får jobb är bristande utbildning. Många av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden saknar grundläggande utbildning från gymnasiet och ibland till och med från . Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120000 unga kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasiet. Behovet av extraordinära insatser för att möta deras utbildningsbehov är därför stort. Vi vill sjösätta ett tillfälligt program med 10000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) som vill komplettera sina ofullständiga grundskole- eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör till att börja med finnas och berättiga till en särskild ungdomslyftsersättning eller till ett aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men maximalt ska utbildningen kunna pågå . Ett sådant program skulle minska trycket på Arbetsförmedlingen och skapa större möjligheter för arbetsförmedlarna att ge ett mer individuellt stöd även till dem som står närmare arbetsmarknaden. 18.2.2Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola Trots att ungdomskullarna växer kraftigt har regeringen minskat antalet studieplatser på både komvux och högskola. Risken är betydande att vi nu står inför ett historiskt trendbrott där andelen ungdomar som har möjlighet att gå vidare till högre studier kommer att minska. Vi vill kraftigt bygga ut både komvux, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och högskola. Vi vill göra en ömsesidig långsiktig överenskommelse med några branscher som ser en framtida brist på kompetens och utbildat folk. Om staten , även i tuffa tider, tar sitt ansvar och utbildar genom yrkesvux och KY, så bör dessa branscher kunna garantera praktikplatser, traineeplats eller överbryggningsjobb för att inte förlora sina framtida konkurrenskraft. Vi vill bygga ut högskolan med minst 3685 platser, komvux med minst 4700 platser och KY med minst 2500 platser . Enligt Kommuner och Landsting (SKL) finns det stora behov av nyrekryteringar i den offentliga sektorn , bl.a. på grund av pensionsavgångar. Rekryteringsbehovet är stort när det gäller t.ex. vårdbiträden och yrkeslärare men också när det gäller andra yrkesgrupper. Vi vill investera i ett traineeprogram i välfärden redan i tilläggsbudgeten . Det räcker till ca 3000 traineeplatser. 18.2.4Praktik- och karriärcoachning på högskolan För att få jobb behöver ungdomar referenser och erfarenheter från arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, i komvux och på högskolan. föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till praktik och karriärrådgivning på högskolan. 18.2.5Praktik för nyutexaminerade akademiker När jobbkrisen förvärras drabbas även unga välutbildade hårt.