mot · GX02Sk2 · 2009-09-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:223 Informationsutbytesavtal och partiella skatteavtal med avslår proposition 2008/09:223 Informationsutbytesavtal och partiella skatteavtal med . begär att regeringen lägger fram ett förslag till informationsutbytesavtal och partiella skatteavtal med som inte innehåller inskränkningar i informationsskyldigheten och även i övrigt överensstämmer med modellavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga nya skatteavtal ska ligga på minst den nivå som modellavtal satt, i fråga om informationsutbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gamla skatteavtal som saknar informationsutbytesklausul, t.ex. det med , ska omförhandlas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att noga följer och för medlemsstaterna sammanfattar hur avtalen praktiskt fungerar för skattemyndigheterna i de olika medlemsstaterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta initiativ inom för att förbättra modellavtalet i fråga om informationsutbytet. Till skatteparadis räknas länder som inte tar ut någon skatt eller som har väldigt låg skatt. På engelska benämns dessa offshore financial centres (OFC). Med offshore menas i finansiella sammanhang en valuta som placeras (deponeras) och används utanför det land där den har ställning som reguljärt betalningsmedel. En annan beteckning på skatteparadisen är sekretesstater, en benämning som fokuserar på att de genom hänvisning till banksekretess inte vill lämna inkomst- och förmögenhetsuppgifter om medborgare till deras hemländers skattemyndigheter. Offshoreverksamheten var ett resultat av att ett antal finansiella aktörer började utnyttja skillnader i olika staters lagstiftning för att undkomma regleringar och skatter. Aktörerna fanns dels i och dels i (inte minst i ). I fanns aktörerna i , och . Skatteparadisen utgjordes i regel av mikrostater (före detta kolonier) och självstyrande avhängiga territorier, ofta med brittisk (, , , , och ) eller nederländsk (och ) anknytning. I har det mest handlat om dels , dels gamla överlevande furstendömen och ministater (, , och ). Utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologin har stimulerat förekomsten av skatteparadis och offshoreverksamhet. Företag och enskilda erbjuds via nätet vägledning och hjälp med att placera sina pengar så att beskattningen kan minimeras eller undvikas. Många av skatteparadisen utmärks av lite diffusa konstitutionella och demokratiska förhållanden. De brittiska relation till är särpräglad. I och har statschefen ett politiskt och ekonomiskt inflytande som inga andra statschefer har i de stabila demokratierna. I vilken utsträckning befolkningen i skatteparadisen utanför får egna arbetstillfällen och välfärd av verksamheten tål att diskuteras. Klart är dock att skatteparadisen också dränerar utvecklingsländerna på skatteinkomster. Finansiella offshoremarknader är i sig inte brottsliga. Det handlar om att aktörerna utnyttjar skillnader i olika länders lagstiftning och att vissa länder utnyttjar det faktum att detta intresse finns. är det dock tyvärr uppenbart att offshoreverksamheten underlättar och verkar som incitament för ekonomisk och organiserad brottslighet. Skatteparadisen undergräver också andra staters möjlighet att finansiera sin gemensamma välfärd genom att ta ut skatter. Både enskilda stater och internationella organisationer som () har därför arbetat med att granska skatteparadisens verksamhet och utveckla strategier mot skatteflykten och skatteparadisens sekretess. identifierade avsaknaden av effektivt informationsutbyte som ett huvudkriterium för skatteparadisen. En arbetsgrupp bestående av både representanter från OECD-staterna och representanter från skatteparadis enades 2002 om ett modellavtal för informationsutbyte och internationellt samarbete i skatteärenden. har i synnerhet efter ställt sig alltmer kritiskt till skatteparadis. Skälet är skatteparadisens sammankoppling med maffian och med terroristorganisationer. tillträde som amerikansk president har gjort till en offensiv kraft i kampen mot skatteparadisen. Även , och har genom sina regeringschefer kommit med allt tuffare krav mot skatteparadisen i allmänhet och också mot enskilda, utpekade skatteparadis som och . Frågan har tagits upp vid både G7- och G20-möten, och sekretariat har i en rapport från summerat de framgångar som uppnåtts. Diskussionerna har inte minst gällt artikel 26 i modellavtalet som reglerar informationsutbytet. Alla OECD-stater accepterar denna, inklusive , , och som drog tillbaka sina tidigare reservationer mot artikel 26 . I fanns fortfarande inte , , och på listan över stater som till fullo implementerat modellavtal. Flertalet större förhandlar aktivt med dessa finansiella skatteparadis om att ingå informationsutbytesavtal på skatteområdet. Förhandlingarna gäller de 36 skatteparadis som gjort ett åtagande till om att förbättra transparensen och informationsutbytet på skatteområdet. Syftet med att ingå informationsutbytesavtal är alltså att möjliggöra för skattemyndigheten att få insyn i den skattskyldiges kapitalplaceringar och inkomster i skatteparadiset. Ingåendet av sådana avtal med skatteparadis kan leda till att tillgångar och inkomster avslöjas som inte har deklarerats i hemviststaten och att intresset minskar för att använda dessa skatteparadis i skatteflyktssyfte. Arbetet mot skatteparadisen har intensifierats även i . Genom ett nära samarbete och via informationsutbyte med flera länder kan få in uppgifter och även spåra tillgångar som har flyttats utomlands men som ska beskattas i . har i sin skattefelsrapport uppskattat att en summa som motsvarar hela den svenska försvarsbudgeten, , göms undan utomlands. Kontrollerna har resulterat i att sammanlagt 953 personer och företag påförts ytterligare skatt att betala med totalt nästan (inklusive skattetillägg). riksprojekt har också tagit fram uppgifter om mer än 5 000 innehavare av kontokort som ställts ut av banker i skatteparadis och som används i . De fyra populäraste paradisen för svenskar som vill gömma undan skattekronor utomlands har, enligt , varit , , och . Ett problem är att svenska skatteavtal i några eller något fall, t.ex. i fråga om , saknar informationsutbytesklausul. Dessa avtal måste givetvis omförhandlas. I syfte att följa upp arbete mot internationell skatteflykt beslutade de nordiska länderna att också inleda förhandlingar med skatteparadis. I syfte att stärka de nordiska ländernas förhandlingsposition gentemot skatteparadisen och för att få ned kostnaderna för förhandlingsarbetet samordnar de nordiska länderna arbetet i Nordiska ministerrådets regi. Informationsutbytes- och skatteavtal slöts mellan de nordiska länderna och , avtal med och undertecknades , och undertecknade de nordiska länderna avtal med . föreligger alltså förslag på två nya avtal. Socialdemokraterna, de gröna och är givetvis positiva till det arbete mot skatteparadisen som genomförts. Vi menar dock att det snarare är tidigare insatser av den föregående regeringen och dess samarbetspartier (initiativet genom ) än nya initiativ av den borgerliga regeringen som åstadkommit dagens resultat. Vi har också begärt att skatteparadisen skulle tas upp som en prioriterad fråga under ordförandeåret. Regeringen har nonchalerat detta liksom den unika möjligheten att som ordförandeland samordna och skruva upp takten i arbetet när både och större stater också vill driva frågan. borde säkerställa att även mindre välfärdsstater får skatteavtal samt att även de resterande skatteparadisen i i form av , , och till fullo implementerar modellavtal. motionerade Socialdemokraterna om att skulle förbinda sig för ett fullvärdigt informationsutbyte innan godkände associering till . Vidare yrkades att fullt ut skulle tillämpa sparandedirektivets informationsutbyte utan undantagsregler med samtliga medlemmar i en ståndpunkt som delades av och de gröna. Socialdemokraterna, de gröna och är positiva till att det nordiska projektet fortsätter och förlängs. Det måste dock vara minst modellavtal som gäller. Det är ett golv, och inga signaler bör utgå till skatteparadisen om att det är ett tak. Tvärtom måste verka för att noga följer och för medlemsstaterna sammanfattar hur avtalen praktiskt fungerar för skattemyndigheterna i de olika medlemsstaterna. Att nästan alla skatteparadis nu är beredda att skriva under modellavtalet är en signal om att det nu går att ta ytterligare ett steg mot transparens och ett informationsutbyte utan förbehåll. ska ta initiativ inom för att förbättra modellavtalet i fråga om informationsutbytet. Skattemyndigheter måste få kunna lämna vidare information om misstänkt penningtvätt, försäkringsbedrägeri etc. Med dagens modellavtal kan inte göra det. samarbetar ett trettiotal länder för att motarbeta penningtvätt och finansiering av terrorism. Arbetet sker inom Financial Action Task Force on Money Laundering (FATF), som är ett mellanstatligt organ. När eller åklagare via internationell rättshjälp fattar misstankar om skattebrott så får informationen inte användas av fiskala avdelning i deras utredningar. FATF har föreslagit att det ska finnas fri kommunikation mellan polis och skattemyndigheter kring det som kallas penningtvätt och penningmaskering. modellavtal måste öppna upp för en sådan kommunikation. Socialdemokraterna, de gröna är inte beredda att godkänna informationsutbytesavtalen med och i befintlig form. Regeringen tycks i sin iver att få fram resultat i form av skatteavtal ha börjat tumma på innehållet. har i sitt remissvar påtalat flera otydligheter och osäkerheter i avtalens formuleringar relativt modellavtal. I fråga om påtalar att skrivningen om att information ska vara present within the territory avviker både från modellavtal och från andra skatteavtal som ingått. Den föreslagna formuleringen ses som inskränkande för informationsutbytet. Propositionens förklaring att det avvikande valet av formulering bara innebär en anpassning till intern rätt på och att den i praktiken inte betyder något, känns föga övertygande. Att välja och godkänna unika skrivningar i stället för att hålla sig till skrivningar enligt modellavtalet innebär en osäkerhet. Den interna rätten på har åtminstone inte tidigare haft öppenhet och informationsutbyte som ledstjärna. Man ska också komma ihåg att modellavtalet utformades i samarbete mellan ett antal skatteparadis och . Artikel 5 innehåller bestämmelser om informationsutbyte på begäran. ifrågasätter också de i artikel 5.5 valda formuleringarna eftersom de begränsar möjligheterna att få information från en tredje part. Närmast gäller detta fakturautställare hos den andra parten (på ). Propositionen skriver att frågan diskuterats under förhandlingarna och att parterna är överens om att det inte ska finnas någon begränsning. Frågan är då om och var detta finns protokollfört när det inte står i avtalet. har också påpekat att kostnaderna för informationsutbytet, enligt avtalets artikel 10, i huvudsak läggs på . har begränsade resurser, skriver propositionen. anses vara en av de mest blomstrande ekonomierna i , och statsinkomsterna kommer i hög utsträckning från just den finansiella sektorn. är det skatteparadis i världen som har flest utländska företag registrerade. Det har inte saknats resurser i fråga om att utveckla ögruppen till ett skatteparadis, och rimligen bör den också ta sin del av kostnaderna för att åstadkomma ett fullvärdigt informationsutbyte.