mot · GX02N475 · 2009-10-06 00:00:00 — Socialdemokratisk politik för konkurrenskraftiga regioner i en globaliserad ekonomi Den ekonomiska tillväxtens geografi6 Globalisering och regionernas utveckling9 De svenska regionerna i ett internationellt perspektiv11 Arbetspendling ett kraftfullt alternativ till flyttar16 Trygghet i en föränderlig värld25 En likvärdig välfärdsnivå i alla delar av landet26 En väl fungerande bostadsmarknad27 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell regionalpolitik byggd på en väl fungerande samordning mellan politikområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den kunskapsintensiva tjänstesektorns och den högproduktiva basindustrins avgörande betydelse för framtida konkurrenskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den regionalekonomiska betydelsen av forsknings- och utbildningsresurser samt behovet av att öka interaktionen mellan högskolan och den omgivande arbetsmarknaden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av ökade investeringar i vägar och järnvägar för en positiv regional utveckling.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av en väl fungerande telefoni i alla delar av landet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer framåtblickande bredbandspolitik.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra statens ansvar för finansiering av motorvägar, riksvägar och nationell järnväg.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för att tillvarata storstadsregionernas möjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda EU-programmen kopplade till regional utveckling på ett mer effektivt sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god tillgänglighet till myndighetsutövande statliga funktioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avregleringen av apoteksmarknaden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omställnings- och trygghetsförsäkringarna.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens och den kommunalekonomiska utjämningens betydelse för att upprätthålla en likvärdig välfärdsnivå i alla delar av landet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av en väl fungerande bostadsmarknad.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för ökat företagande och entreprenörskap i hela landet. 1 Yrkande 3 hänvisat till UbU. 2 Yrkandena 47 hänvisade till TU. 3 Yrkande 11 hänvisat till SoU. 4 Yrkande 12 hänvisat till AU. 5 Yrkande 13 hänvisat till FiU. 6 Yrkande 14 hänvisat till CU. lade regeringen fram skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Detta i allt väsentligt intetsägande dokument, präglat av ett extremt snävt geografiskt perspektiv, är det enda som regeringen åstadkommit på regionalpolitikens område man haft makten. Vi socialdemokrater vill göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga där konsekvenserna för den regionala utvecklingen blir en ständigt närvarande aspekt i utformningen av strategiska politiska beslut. Detta förutsätter i sin tur en väl fungerande samordning mellan olika politikområden och mellan olika politiska nivåer. Den nationella nivån måste aktivt samverka med regioner och kommuner för att skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter. Vi socialdemokrater accepterar inte att regionalpolitiken reduceras till en lågambitiös politik för gles- och landsbygd. En kraftfull regionalpolitik måste anta utmaningen att formulera övergripande tillväxt- och utvecklingsstrategier för hela landet. En landsända kan inte ses isolerat från en annan. Företag, naturresurser och arbetskraft återfinns i alla delar av landet och de är sinsemellan sammanlänkande i ett komplext system av produktion och transporter som knyter samman. För oss socialdemokrater är det oerhört angeläget att solidariteten mellan regioner vidmakthålls. Vår solidariskt uppbyggda välfärd, där det kommunala skatteutjämningssystemet spelar en viktig roll, bidrar ytterligare till att stärka de ekonomiska banden mellan olika delar av landet. En fortsatt kommunalekonomisk utjämning är därför ett nödvändigt verktyg för att fortsatt kunna garantera en likvärdig kvalitet i välfärdstjänsterna oavsett var i landet man bor. Det starka ömsesidiga beroendet mellan olika landsändar innebär att regional politiken måste söka lösningar på såväl de snabbväxande storstädernas problem som de svåra välfärdsutmaningar som väntar många mindre regioner som tampas med kraftigt minskande befolkning, hög strukturell arbetslöshet och skev åldersstruktur. En annan grundläggande slutsats är att varannan svensk faktiskt varken återfinns i storstaden eller i genuin gles- och landsbygd. Halva befolkningen lever i det som alltför länge varit regionalpolitikens blinda fläck: de medelstora regionerna. Här återfinns sannolikt både framtida tillväxtregioner och regioner som, utan en kraftfull politik, kan få problem att hantera ett snabbt tilltagande internationellt konkurrenstryck. Denna motion innebär en omprövning av vår tidigare förda regionalpolitik grundad på en förnyad analys av vad som driver regional utveckling och hur den globaliserade ekonomin kan komma att rita om den tillväxtpolitiska kartan. Vår övergripande regionalpolitiska målsättning ligger dock fast: Vår utgångspunkt är alltjämt att den ekonomiska tillväxten är summan av tillväxten i landets alla delar och att de statliga insatserna måste vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet, med väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Den regionala utvecklingspolitiken är summan av en rad politikområden. I den här motionen presenterar vi ett urval av de nu mest aktuella åtgärder som vi anser krävs för att rusta de svenska regionerna för de enorma utmaningar som väntar under det kommande halvseklet: Vi vill skapa en tydlig nationell regionalpolitik, byggd på en vässad samordning mellan politikområdena. Vi vill fortsätta bygga ut högskolan och satsa offensivt på forskning och utveckling. Vi vill genomföra kraftfulla investeringar i kommunikationsinfrastrukturen för att binda ihop landet och skapa större och mer slagkraftiga regionala arbetsmarknader. Storstadsregionernas betydelse för tillväxt och välstånd kommer att bli allt större. Vi vill därför utarbeta en särskild strategi för storstädernas utveckling. De pengar för regional utveckling som finns avsatta inom ramen för EU-programmen måste användas effektivare. Insatserna måste i större utsträckning ha karaktären av investeringar. Tillgängligheten till myndighetsutövande statliga funktioner, oavsett var man bor i landet, måste värnas. Vi vill behålla den kommunalekonomiska utjämningen. Den åldrande befolkningen kräver en fortsatt omfördelning av skattekraft mellan landets regioner för att målet om en likvärdig välfärdsnivå ska kunna upprätthållas. Arbetslöshetsförsäkringen bidrar på ett påtagligt sätt till att skapa stabila förhållanden i den regionala ekonomin, detta oavsett regiontyp. Vi vill genomföra en förbättring av arbetslöshetsförsäkringen som paras med tydliga krav på den arbetssökande. Bostadsmarknaden har en central betydelse för regionernas utveckling. Vi vill införa ett investeringsstöd för byggnation av hyresrätter och ta bort skattekilar som minskar rörligheten på bostadsmarknaden. Vår bedömning: Globaliseringen av ekonomin tycks vara en utveckling med förtecken. Den internationella konkurrensen utvecklas alltmer till en konkurrens mellan stora stadsregioner. Väl fungerande stadsregioner som utgör kraftcentrum för den högproduktiva tjänstesektorn är av avgörande betydelse för möjligheter att hävda sig i den hårdnande internationella konkurrensen. Men bilden är långtifrån entydig. Den industriella expansionen i och har skapat radikalt nya utsikter för befolkningsmässigt små regioner med stora naturtillgångar. Den snabbt växande besöksnäringen kan även komma att förbättra utvecklingsförutsättningarna för en rad mindre regioner. Vid sidan av globaliseringen är den åldrande befolkningen den stora framtidsutmaningen för regioner. För att uppnå målet om en likvärdig välfärd behövs sannolikt en fortsatt omfördelning av skattekraft från regioner med hög tillväxt och gynnsam ålderstruktur till regioner med en stor andel invånare i vårdkrävande ålder. Den ekonomiska tillväxtens geografi mottog till minne. Budskapet från Krugman och de forskare som följt i hans fotspår är tydligt: moderna ekonomier är mer regionala än nationella. Det är de strukturella förutsättningarna på den lokala marknaden som i hög grad bestämmer hur många jobb som skapas och hur snabbt inkomsterna stiger. En särskilt utslagsgivande faktor är regionstorleken. Ju större lokal marknad, desto starkare kan den långsiktiga ekonomiska utvecklingen förväntas bli.1 Det är inte svårt att finna stöd för dessa teser om man studerar de svenska regionernas utveckling under . av de sysselsatta i näringslivet återfinns inom företag som huvudsakligen verkar på den lokala marknaden. Den regionala variationen är dock betydande. I vissa mindre regioner kan över hälften av de sysselsatta inom näringslivet återfinnas inom företag som huvudsakligen levererar till fjärrmarknader medan motsvarande andel för till exempel och är omkring 20 procent.2 Andelen sysselsatta inom närmarknadsberoende företag har ökat kontinuerligt . Utvecklingen hänger intimt samman med den långsiktiga nedgången av industrisysselsättningen som inleddes . Parallellt med att industrijobben har blivit färre har antalet sysselsatta inom tjänstesektorn ökat stadigt. Större delen av tjänstesektorns sysselsättningsökning har skett i närmarknadsberoende företag. Aktuella långtidsprognoser över den ekonomiska utvecklingen förutspår en fortsatt tjänstefiering av det svenska näringslivet.3 Som en konsekvens av detta torde framtida välstånd i mycket stor utsträckning bestämmas av vad som händer på de lokala marknaderna. I detta ligger något av en paradox, eftersom regionaliseringen av ekonomin har löpt parallellt med en ständigt tilltagande internationalisering av näringslivet. Flödena av varor, tjänster och kapital över gränser har varit så intensiva som och inget tyder på att denna utveckling skulle stanna av. Som redan antytts i exemplet ovan är storleken på den lokala marknaden en viktig förklaring till hur pass när- respektive fjärrmarknadsberoende en region är. Stora regioner har generellt en större andel sysselsatta inom närmarknadsbaserad tjänsteproduktion medan mindre regioner i högre grad är beroende av exportbaserad varuproduktion. Eftersom framväxten av nya jobb under nästan uteslutande skett inom tjänstesektorn har regionstorleken kommit att bli en allt mer utslagsgivande tillväxtfaktor. över kan storleken på den lokala arbetsmarknaden ensamt förklara en betydande del av den regionala variationen i sysselsättningstillväxt (se figur 1). Samma robusta samband gäller när man studerar regionala skillnader i produktivitet. Sambandet mellan den lokala arbetsmarknadens storlek och årlig genomsnittlig sysselsättningstillväxt 19852007 Källa: Bearbetning av data från SCB/rAps. Anm: Den lokala arbetsmarknadens storlek anges i logaritmisk skala. Det finns en rad teoretiska förklaringar till det robusta sambandet mellan regionstorlek och ekonomisk tillväxt. Några av dessa är: (1) Stor arbetsmarknad underlättar matchningen. På en stor arbetsmarknad är det lättare för företagen att hitta arbetskraft med rätt kvalifikationer. Omvänt underlättar ett stort urval av arbetsgivare för den arbetssökande att hitta ett jobb som motsvarar utbildning och arbetslivserfarenhet. Man kan få rätt man på rätt plats, vilket gör företagen mer produktiva. Med ökad dynamik på den lokala arbetsmarknaden minskar också arbetslöshetstiderna. (2) Skalfördelar i produktionen. har en fördel av att verka på stora lokala marknader eftersom man då får möjlighet att slå ut sina fasta kostnader på en stor produktionsvolym. (3) Kritisk massa. För många högt specialiserade närmarknadsberoende företag, t ex tekniska konsulter, krävs en viss nivå (kritisk massa) på den totala lokala efterfrågan på de tjänster man tillhandahåller för att verksamheten ska bära sig. Mångfalden av företag och branscher ökar därför med storleken på den lokala marknaden. (4) Ökade möjligheter till specialisering. På en hemmamarknad präglad av stor branschmångfald ökar möjligheterna att specialisera sig genom att låta andra företag ta hand om sådant som inte tillhör kärnverksamheten. (5) Snabbare spridning av nya idéer. På en stor, tät och kontaktrik lokal marknad sker en snabbare spridning av nya idéer, vilket höjer företagens innovationsförmåga. (6) Attraktionskraft på hushåll. En stor lokal marknad för arbete, konsumtion och offentlig service attraherar hushåll. (7) Attraktionskraft på företag. En stor avsättningsmarknad, god tillgång till kvalificerad arbetskraft och ett stort utbud av underleverantörer attraherar företag. Givet punkterna ovan finns det skäl att tala om en kumulativ tillväxtprocess där tillväxt föder tillväxt. En i utgångsläget stor marknadspotential attraherar företag och hushåll, vilket ytterligare driver på den positiva spiralen. Omvänt kan ett ogynnsamt utgångsläge vara utomordentligt svårt att bryta till en positiv utveckling. över uppvisar av kommuner en negativ befolkningsutveckling. Gemensamt för de flesta av dessa kommuner är att de ligger i små lokala arbetsmarknader med mindre än 100000 invånare. Utsikterna för de kommuner som haft en negativ befolkningsutveckling att bryta den trenden till varaktigt positiva befolkningstal är erfarenhetsmässigt mycket små. Det finns emellertid ett antal kommuner som utgör undantag. En majoritet av de kommuner som vänt en negativ befolkningsutveckling återfinns i storstadsregionernas utkanter. Trendbrottet för dessa kommuner kan i huvudsak förklaras av förbättrade möjligheter till arbetspendling i kombination med snabbt stigande bostadspriser i storstädernas centrala delar. Kommuner som vänt befolkningsutvecklingen Anm: Listan består av kommuner som vänt en negativ befolkningstillväxt på minst 1,5procent perioden 19931999 till en positiv befolkningstillväxt på perioden 20002006. Källa: Bearbetning av data från SCB. Det generella mönstret är alltså att regional utveckling i termer av befolkningsutveckling, företagsetableringar, jobb- och produktivitetstillväxt är tydligt beroende av den lokala marknadens storlek. är det viktigt att poängtera att även om storleken på den funktionella regionen är en kritisk faktor så kan den inte ensam förklara den långsiktiga utvecklingen. Forskningen visar att även regioninvånarnas utbildningsnivå och den regionala forsknings- och utbildningskapaciteten är viktiga faktorer.4 Globalisering och regionernas utveckling har det förts en intensiv diskussion om globaliseringen och dess effekter på svensk ekonomi. Frågan har dock i huvudsak analyserats och debatterats utifrån ett nationellt perspektiv. En aspekt som emellertid inte fått samma uppmärksamhet är globaliseringens regionala effekter. När befolkningsrika områden inom , och de östeuropeiska länderna nu i snabb takt integreras i den globala ekonomin får det självfallet stora konsekvenser för ett litet, utrikeshandelsberoende land som . Det går att skönja både möjligheter och hot i denna utveckling. Å ena sidan innebär den snabba industriella utvecklingen i och östra att vi får allt svårare att hävda oss när det gäller enklare, lönekonkurrerande varuproduktion. Å andra sidan växer det nu fram nya, stora marknader för högteknologiska svenska företag som exporterar varor och tjänster med ett högt kunskapsinnehåll. Sett mot denna bakgrund har ett i grunden gott utgångsläge för att hantera globaliseringens utmaningar. Den kraftiga utbyggnaden av den högre utbildningen som vi socialdemokrater genomförde har gjort det möjligt för alltfler att ta de nya kunskapsintensiva jobb som växer fram. Genom decennier av stora statliga investeringar i forskning och utveckling har vi flyttat fram positionerna på en rad områden och ligger nu i den absoluta frontlinjen inom delar av det medicinska fältet, vissa tekniknischer samt inom forskning kring miljö och klimat. Givet fortsatta offensiva investeringar i forskning och utbildning finns det all anledning att vara mycket optimistisk när det gäller möjligheter att hävda sig i den allt skarpare internationella konkurrensen. Men såväl de positiva som negativa effekterna av globaliseringen kommer sannolikt att vara ojämnt regionalt fördelade. Från modern tillväxtforskning vet vi att kunskapsintensiv produktion har en tydlig tendens att koncentreras till befolkningsmässigt stora och täta regioner, vilket bland annat kan förklaras av att det krävs en viss storlek på den lokala arbetsmarknaden för att förse kunskapsintensiva företag med den särskilda mix av högt specialiserad arbetskraft som de efterfrågar.5 Sambandet mellan den lokala arbetsmarknadens storlek och den regionala förmågan att hysa kunskapsintensiv produktion illustreras i figur 2. Andelen sysselsatta med minst treårig eftergymnasial utbildning inom teknik och naturvetenskap för olika regionfamiljer Källa: Bearbetning av data från SCB/rAps. Anm: Indelningen i regionfamiljer görs av . Globalisering tycks alltså i någon mening gå hand i hand med urbanisering. Men bilden är långt ifrån entydig. Ökad global efterfrågan på bland annat har inneburit en påtaglig positiv förändring för ett antal mindre regioner med stora naturtillgångar, och det finns all anledning att tro att detta inte är något tillfälligt uppsving utan att det faktiskt handlar om en förändring i de grundläggande förutsättningarna för tillväxt och utveckling i dessa regioner. Detta gäller inte minst i , som är den ledande gruvnationen inom EU. Gruvnäringen i och svarar för av järnmalmen, hälften av silvret och en tredjedel av vad som inom EU utvinns av guld, koppar och zink. Och flera nya gruvor är på väg att öppnas och nya, lovande fyndigheter upptäcks. är också ledande producent av papper, massa och sågade trävaror. Den svenska basindustrins roll och betydelse för jobb och investeringar är därmed särskilt i skogslänen av fortsatt stor betydelse. En annan företeelse som kan komma att rita om den regionalpolitiska kartan är besöksnäringens starka utveckling. Besöksnäringens tillväxt har varit närmast explosionsartad . sysselsattes 160000 i besöksnäringen. Besökningsnäringen uppvisar inte samma tendenser till koncentration mot de större stadsregionerna som andra tjänstebranscher utan har en tydligare geografisk spridning. En fortsatt tillväxt i branschen, inte minst genom ökad internationell turism, kan därför skapa nya utvecklingsvägar för en rad mindre regioner. De svenska regionerna i ett internationellt perspektiv Hur konkurrenskraftiga är egentliga de svenska regionerna i ett internationellt perspektiv? I det följande görs en jämförelse med övriga regioner inom EU-15. Regionindelningen bygger på EU:s indelning i så kallade NUTS 2-regioner.6 är den enda svenska regionen som tillhör det europeiska toppen när det gäller bruttoregionprodukt per invånare, d v s den regionala motsvarigheten till BNP per invånare. placerar sig på en åttondeplats bland de drygt 200 regionerna som ingår i jämförelsen. Övriga svenska regioner kan sägas tillhöra det västeuropeiska mellanskiktet och skillnaderna mellan dem är tämligen små. Noterbart är att (exkl. ), ett område med drygt 1,5 miljoner invånare som inbegriper städer som , placerar sig sämst av de svenska regionerna. Om man studerar tillväxten kan man konstatera att de tre storstadsregionerna , och /presterade väl med en BRP-tillväxt ungefär på genomsnittet för EU-15. hade dock en svag produktivitetstillväxt, vilket emellertid kompenserades av en mycket stark sysselsättningstillväxt. svaga produktivitetstillväxt kan, åtminstone delvis, förklaras av den kraftiga nedgången inom IT/telekomsektorn . till tillväxten är det dock inte storstadsregionerna utan övre som presterat bäst av de svenska regionerna. Med en årlig BRP-tillväxt på 4,2procent tillhör övre den fjärdedel av regionerna inom EU-15 som vuxit snabbast . Både sysselsättningen och produktiviteten har utvecklats bättre än genomsnittet för EU-15. BRP/invånare samt tillväxt (löpande priser) i BRP, sysselsättning och produktivitet perioden 19992006 BRP/invånare 2006 Källa: Bearbetning av data från . I ett västeuropeiskt perspektiv är skillnaden i ekonomisk styrka mellan de svenska regionerna påfallande små. Faktum är att endast ett land inom EU-15, det tätbefolkade , uppvisar en mindre regionalekonomisk spridning än Sverige.7 Det generella mönstret är annars att skillnaderna i långsiktig tillväxt mellan de västeuropeiska regionerna är långt större än skillnaderna i tillväxt mellan de nationella ekonomierna. Detta är ett utryck för att ekonomisk tillväxt i lika hög grad beror av förutsättningarna på den lokala marknaden som på nationella makroekonomiska villkor. , liksom stora delar av västvärlden, står inför en besvärlig demografisk utveckling. Fram kommer antalet personer i , dvs. personer som generellt är i den mest vårdkrävande åldern, att öka med . förväntas befolkningen i arbetsför ålder () stagnera ().8 I den regionalpolitiska utredningen gjordes prognoser över kostnadsutvecklingen fram i landets kommuner och landsting. Prognoserna ger vid handen att kostnaderna för landet som helhet ökar fram i förhållande till storleken på den arbetsföra befolkningen. Men utfallet är extremt ojämnt fördelat över landets yta. I vissa regioner ökar kostnaderna endast med någon enstaka procent medan vissa befolkningsmässigt små regioner, främst i den norra delen av landet, får vidkännas kostnadsökningar på och däröver. Prognoser som löper över flera decennier ska alltid tas med en viss nypa salt. Det är alltid vanskligt att skåda flera decennier framåt i tiden. Men de osäkerheter som ligger i den regionalpolitiska utredningens prognos över kostnadsutvecklingen inom kommun- och landstingssektorn är inte så stora att de kan rubba den grundläggande insikten att möjligheterna att finansiera framtidens välfärd ser extremt olika ut i olika delar av landet. För vissa småregioner kommer den allt överskuggande framtidsutmaningen att vara att klara vården och omsorgen, bland annat genom att säkerställa att det finns tillräcklig tillgång på kompetent arbetskraft för att klara den kommande generationsväxlingen med bibehållen kvalitet. Om vi ska klara målet om att garantera en likvärdig välfärd för alla oavsett var i landet man bor måste solidariteten mellan landets olika delar därför utvecklas och förstärkas. Utan en fortsatt omfördelning av skattekraft från regioner med en gynnsam befolkningsstruktur och hög tillväxt till mindre regioner med en stor andel av befolkningen i vårdkrävande ålder kommer vi att bygga in en oacceptabel orättvisa i framtidens välfärdssystem. Ända har det skett en koncentration av befolkning och ekonomisk aktivitet till storstadsregionerna samt till vissa universitets- och högskoleorter. Mönstret är påfallande stabilt och det är i princip samma typ av regioner som växer respektive minskar befolkningsmässigt som . Utvecklingen har dock inte varit helt linjär. Den kraftiga urbaniseringsvåg som präglade de första efterkrigsdecennierna mattades av under inledningen av .