mot · GX02A307 · 2009-10-04 00:00:00 — bedömning är att om arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som inkomstförsäkring för tillräckligt många krävs att flertalet av de försäkrade ska ha av lönen vid arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen är inte inflationsskyddad och räknas därför inte upp automatiskt. Regeringen har heller inte höjt nivån utan tvärt om sänkt den . Som ett resultat av detta slår allt fler personer i taket och får därmed i praktiken mycket lägre ersättning än . Vi föreslår att taket höjs med per dag, men på grund av det kärva ekonomiska läget föreslås detta först . Det är också viktigt att ersättningsnivån höjs till under hela ersättningsperioden och att den inte sänks efter ett visst antal dagar samt att denna nivå också ska gälla de som deltar i till exempel jobb- och utvecklingsgarantin. Efter 200 dagars arbetslöshet sänks ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen från av tidigare dagsförtjänst. Med tanke på att den kärva arbetsmarknaden betyder att det för många är svårt att snabbt skaffa ett nytt jobb menar vi att nedtrappningen är allt för snabb. föreslår istället att arbetslöshet med a-kassa ska berättiga till en ersättning motsvarande av tidigare dagsförtjänst i . För personer med barn ska 80 procents ersättning utgå för att därefter trappas av till . Den borgerliga regeringens företrädare hävdar att det är fackens uppgift att teckna tilläggsförsäkring för sina medlemmar. Många fackförbund har också tvingats göra det för att med medlemmarnas pengar täcka upp att regeringen kraftigt försämrat arbetslöshetsförsäkringen. Problemet är att dessa försäkringar är dyra. Det gäller särskilt för fackförbund som verkar i branscher med hög arbetslöshet. Där blir försäkringspremien mycket dyr. Med det förordar regeringen ett osolidariskt system som innebär att de som har hög risk att bli arbetslösa därutöver också ska straffas med högre försäkringsavgifter. Mot den bakgrunden föreslår att målsättningen måste vara att ersättningen vid arbetslöshet ska vara av lönen för flertalet i försäkringskollektivet. Möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkringen genom studier, studerandevillkoret, har avskaffats. Det betyder att övergången mellan högskoleutbildning och inträde på arbetsmarknaden försvåras. Det är olyckligt eftersom studierna som regel syftar till att ta sig ut till rätt jobb. Att regeringen i sin argumentation hävdar att övergången mellan studier och arbete måste lösas på annat sätt än genom arbetslöshetsförsäkringen är inte trovärdigt eftersom det saknas konkreta förslag och medel till hur det ska lösas. Slopandet av studerandevillkoret leder också till ökade kostnader för kommunerna eftersom många studenter som avslutat studierna som söker jobb men ännu inte fått något kommer att tvingas söka kommunalt försörjningsstöd eftersom de inte har rätt till ersättning från a-kassan. vill underlätta för studenter att efter avslutade studier komma ut på arbetsmarknaden och föreslår att ett studerandevillkor införs i a-kassans regelverk. Regeringen har genomfört att arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen skärps, vilket innebär att en betydande del av de förvärvsarbetande ställs utan ersättning från a-kassan vid arbetslöshet. Det slår hårt mot deltidsarbetande kvinnor eftersom dubbelt så många kvinnor som män arbetar . Regeringens åtgärder går således på tvärs mot strävandena till en jämställd arbetsmarknad. anser att arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen ska förändras så att fler har rätt till ersättning vid arbetslöshet. 12Kompetensutveckling, utbildning och arbetsmarknadsprogram 12.1Tid och pengar till kompetensutveckling Utbildning och kompetensutveckling är helt avgörande för bra villkor på en arbetsmarknad som är i ständig förändring. Ska anställda i olika verksamheter hänga med i utvecklingen krävs det också att det avsätts tid och pengar för att klara omställningsprocesserna. Om utbildningsinsatserna underskattas riskerar såväl den enskilde som arbetsgivare att förlora på det. För den enskilde arbetstagaren handlar det om risken att förlora jobbet medan arbetsgivaren förlorar produktivitetsutveckling på grund av att medarbetarna inte getts möjlighet att skaffa sig tillräckligt bra kompetens. Problemet är att arbetsgivare har olika ekonomiska förutsättningar för att erbjuda och uppmuntra sina anställda att kompetensutveckla sig. Mot den bakgrunden drev den tidigare röd-gröna riksdagsmajoriteten, med i spetsen, fram beslut om att utreda förutsättningarna för att inrätta individuella kompetenskonton för de anställda. Det visade sig att det var svårt att konstruera en rättvis och hållbar modell för dessa individuella kompetenskonton. anser fortfarande att idén med att avsätta pengar till kompetensutveckling är bra och anser att det bör utredas om en försäkringsmodell kan vara en bra lösning. 12.2Mer inriktning på utbildningsinsatser och omvärlden har gått in i ett läge med betydligt lägre tillväxt, sjunkande sysselsättning och ökande arbetslöshet. De som står längst ifrån arbetsmarknaden och har sämst förankring på arbetsmarknaden, bland annat unga, personer med långa arbetslöshetstider och personer födda i andra länder, kommer att drabbas hårdas. För att skapa större möjligheter för dessa personer att komma in på arbetsmarknaden när konjunkturen vänder uppåt igen behövs kvalitativa utbildningsinsatser. 12.3Åtgärder för arbetslösa ungdomar Det är ett stort problem att det tar av passiviserande och enbart jobbsökaråtgärder innan man som arbetslös ungdom har rätt att få en utbildning eller praktikplats. menar att regelverket måste ändras så att insatser kan sättas in . De utbildningar som erbjuds arbetslösa ungdomar får inte överstiga , vilket gör det näst intill omöjligt att hinna få en kompetens som leder till anställning, inte minst för dem som hoppat av skolan och saknar studievana. vill därför öka flexibiliteten och göra det möjligt att erbjuda utbildningar och kompetenshöjande åtgärder som än för arbetslösa ungdomar. Ungdomsarbetslösheten i är den näst högsta inom EU. Det betyder enligt vår mening att det krävs kraftigt ökade insatser riktade till arbetslösa ungdomar. Med förslag om nya gröna jobb skapas också nya arbetstillfällen. I en övergångsperiod för att ungdomar inte ska slås ut från arbetsmarknaden utan vara väl rustade för de nya jobben föreslår att det inrättas fler platser inom komvux, fler lärlingsplatser, fler praktikplatser och fler traineeprogram. På står samhället inför stora utmaningar. På några årtionden måste vi ställa om för att klara klimat och miljöproblem och därmed trygga en fortsatt hållbar ekonomisk utveckling. Infrastruktursatsningar på framför allt spårbunden trafik, renovering och energieffektivisering inom bostadssektorn, utbyggnaden av förnybar energi och utvecklingen av ny miljöteknik är nödvändiga. Sammantaget ställer det stora krav på samhället vad det gäller utbildning och kompetensutveckling. skapar det möjlighet att utveckla och svenska företag, och förutsättningarna för ekonomisk utveckling, konkurrenskraft och nya jobb förbättras. Mot den bakgrunden har vi i tidigare riksdagsmotioner föreslagit omfattade satsningar på yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning . En grupp som har det särskilt svårt i en situation med ökad arbetslöshet är gruppen långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit utan arbete och som har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden. Denna grupp behöver särskilda insatser från samhällets sida och i en takt som passar dem utifrån de olika förutsättningar denna grupp har. Anledningarna till långtidsarbetslösheten kan ju vara många. Ett bra exempel på ett arbetsmarknadspolitiskt projekt som gjordes för denna grupp var Gröna Jobb, som pågick mellan 20042007, och som drevs av , och . Projektet vände sig till personer som varit utan arbete och bestod av att halva tiden ägna sig åt naturvård, skötsel av park, natur och skog samt fornminnesvård. Den andra halvan av tiden skulle ägnas åt traditionell kompetensutbildning. menar att projekt som detta bör uppmuntras. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Därför är möjligheten att få göra praktik under sin studietid mycket eftertraktad bland studenter. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfarenhet av hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. vill skapa möjlighet för fler studenter att få denna värdefulla arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. Praktiken bör utformas som en kurs som ger poäng och är studiemedelsberättigande, vilket innebär att hög kvalitet ska hållas. Starta eget bidraget är en arbetsmarknadsåtgärd som få kan ta del av. Skälet till det har att göra med att vi varit inne i en högkonjunktur med minskad arbetslöshet och minskat deltagande i arbetsmarknadsprogram men också att regeringen minskat anslaget till starta eget. Men har det vänt med ökad arbetslöshet som följd, och då gäller det att inriktningen på programutbudet är brett och framtidsinriktat för att ge så många som möjligt goda förutsättningar att snabbt återinträda på arbetsmarknaden. Många av de nyanmälda arbetslösa kan utan tvekan ta steget att bli egen företagare. Det gäller inte minst bland de yngre, vilka dessutom har spännande idéer som skulle kunna förverkligas genom ett eget företag. Problemet är att många värjer sig eftersom man saknar kunskap om vad som krävs för att starta eget man vet inte hur man gör. erfarenheter visar att starta-eget-bidraget är en av de mest träffsäkra åtgärderna. Det leder i hög grad till jobb och varaktig sysselsättning. Mot den bakgrunden, och att vi nu befinner oss i ett läge med stigande arbetslöshet, menar att det bör göras en särskild riktad satsning på starta-eget-bidrag med den förändringen att bidraget även ska gälla för dem som är . Vi anser också att det bör underlättas för icke arbetslösa att starta eget företag. Många är det som har goda idéer men som av olika anledningar inte vågar ta steget att bli egen företagare. Mot den bakgrunden bör det undersökas på vilket sätt samhället kan ge stöd åt denna grupp. Ett ytterligare argument är att om en anställd övergår till egen verksamhet öppnar sig möjligheten för att en arbetslös kan få jobb. Validering är ett viktig redskap för att ta tillvara kunskap och färdigheter som inte kan dokumenteras med erkända betyg och verifikat. Det handlar om att ta tillvara individens kompetenser, livserfarenheter och unika egenskaper oavsett härkomst och formella utbildningar. menar att valideringsmetoden bör utvidgas och användas än mer med tanke på arbetsmarknaden blir allt mer internationaliserad. 13Arbetsmiljö på en arbetsmarknad i ständig förändring Under har arbetsmarknaden och arbetslivet förändrats drastiskt. Mycket har blivit bättre eftersom antalet slitsamma och monotona arbeten minskat. Å andra sidan innebär en förändrad arbetsmarknad nya problem, men också möjligheter, som måste hanteras ur bland annat ett arbetsmiljöperspektiv. Arbetsmarknaden har i hög grad internationaliserats och många branscher har fått global karaktär. Genom ny lagstiftning har det också öppnats för en ökad arbetskraftsinvandring till vårt land. Den fria rörligheten av varor, människor, tjänster och kapital inom EU betyder att kulturer, traditioner och arbetsmetoder möts på nya arenor. Kontakter och utbyte med länder utanför EU ökar. Det finns mycket som är positivt i denna utveckling. Internationella kontakter och relationer är i grunden positivt och kan, när de hanteras rätt och respektfullt, bidra till samarbete, vänskap och fred. Men gäller det att inte blunda för problemen. Olika språk, kulturella traditioner, regelverk, lagar och avtal kräver åtgärder som underlättar umgänget. Det gäller särskilt inom arbetsmiljöområdet och arbetsrätten. Att anställda med utländsk bakgrund är överrepresenterade i olyckor med dödlig utgång visar att insatser för att förebygga olyckor och ohälsa är otillräckliga, även om åstadkommit mycket. De nya jobben är i högre grad inriktade på tjänster och service, vilket delvis ger en ny typ av arbetsmiljöproblem. handlar det mycket mer om kontakter med kunder än med arbetskamrater och chefer. Det handlar också om ökad tillgänglighet för den enskilde. Fasta arbetstider med in- och utstämpling har minskat medan flextider och oreglerad arbetstid har ökat. För många innebär det en större frihet medan det för andra skapar problem som kan leda till sjukdom och utslagning. Här krävs det enligt rejäla forskningsinsatser. För allt fler människor flyter arbete och fritid ihop. Många har jobb där man frivilligt eller ofrivilligt växlar från arbete till fritid . Det upplevs positivt av många, men som ett problem av andra. På samma sätt är det med möjligheten, eller kanske tvånget, att utföra arbete från hemmet. En del upplever det som en bonus eftersom arbetet lättare går att förena med till exempel familjelivet. Andra upplever det som raka motsatsen, dvs. att arbetet inkräktar på fritid och familjeliv. Dessvärre har den borgerliga regeringen dragit ned på forskningsinsatserna på arbetsmiljöområdet bland annat genom att har lagts ned. Vi ser med oro på den nedmontering av de stora kunskaper som tidigare byggt upp och som splittrats upp. Mot den bakgrunden föreslår att det startas ett arbetslivsinstitut vars uppdrag blir forskning inom arbetsmarknads- och arbetslivsområdet. Redan i samband med den nytillträdda borgerliga regeringens första budgetproposition, , minskade regeringen anslag med . har regeringen återfört en mindre del av neddragningen på grund av de orimliga konsekvenser som nedskärningspolitiken fått. vill höja anslagen till eftersom vi anser att satsningar på en god arbetsmiljö bidrar till att minska samhällets kostnader för olyckor och ohälsa i arbetslivet. Det är också en god investering i företagets produktivitets- och vinstutveckling. För kan aldrig en dålig arbetsmiljö accepteras som en konkurrensfördel. De minskade anslagen till har inneburit att cirka 300 årsanställda har försvunnit från verksamheter som är inriktad på att förebygga risker och verka för förbättringar av arbetsmiljön ute i arbetslivet. Den positiva utveckling som vi sett när det gäller rapporterade risker, besvär, skador, olyckor och dödsfall kan i värsta fall brytas. Det är på arbetsplatserna som de riktigt allvarliga verkningarna kommer att bli kännbara. Olyckor sker och ohälsa uppstår när arbetsgivare och arbetstagare kan få råd från experter om hur man ska lösa arbetsmiljöproblem. har tvingats dra ned på inspektionsarbetet. Den kraftiga 30-procentiga neddragningen av inspektioner av landets skolor är ett otäckt exempel. Skolan är landets största arbetsplats. Det finns stora brister i elevernas och skolpersonalens arbetsmiljö. Ökade olycks- och ohälsorisker ger sämre studieresultat. Regeringens prat om kunskapsskola och resultatmätning skorrar falskt. Vi menar att det är dags att åter satsa på en bättre arbetsmiljö och därför öka anslagen till . Utbildning och kompetensutveckling är centralt för arbetsmiljöarbetet på en arbetsmarknad i förändring. Alla förändringar bör därför analyseras utifrån målet en god arbetsmiljö. kräver konsekvensbeskrivning vid förändringar. Parterna avgör vilka utbildnings- och kompetensinsatser som krävs för att skapa en god arbetsmiljö. Ofta har cheferna bristfällig kunskap om arbetsmiljöfrågor. utbildningssystem är svagt vad gäller utbildning om arbetsmiljö och vikten av skyddsarbete. Det är särskilt problematiskt när det gäller yrkesinriktade utbildningar. Hur mycket vikt lägger man till exempel på arbetsmiljön i skolorna i kurserna på ? Och hur ser det ut med arbetsmiljöutbildning i kurserna på och på gymnasieskolans yrkesinriktade program? menar att arbetsmiljökunskap på ett bättre och mer omfattande sätt ska förmedlas i utbildningssystemet. Därutöver bör få uppdraget att aktivt bidra med arbetsmiljökunskap i högskolornas och gymnasieskolornas utbildningar. Att verka för sunda och säkra arbetsplatser och förebygga ohälsa är den viktigaste uppgiften i arbetsmiljöarbetet. Arbetet med att förebygga olyckor och förslitningsskador har högsta prioritet. Det finns ett klart samband mellan god hälsa och minskade olycksrisker. Människor som mår bra är mer uppmärksamma och klartänkta när det gäller att vidta åtgärder och minimera risken för olyckstillbud. Företagshälsovården spelar en mycket viktig roll i sammanhanget. Förebyggande regelbundna hälsoundersökningar bör finnas för alla anställda oavsett bransch eller arbetsgivare. Det finns ingen tvingande lagstiftning om företagshälsovård. Men alla borde inse vinsterna med regelbundna hälsokontroller. Allt färre har tillgång till företagshälsovård. hade tillgång till företagshälsovård. är det nere i . Det strider mot arbetsmiljölagens krav på sunda och säkra arbetsplatser. anser att det bör tillsättas en utredning som syftar till att fler på arbetsmarknaden har tillgång till företagshälsovård. 13.6Friskvård och hälsofrämjande arbetsplatser Egenkraft och egenkontroll är viktiga beståndsdelar, men det måste också finnas resurser och en ledning som bidrar till utveckling av hälsofrämjande insatser. Hälsofarliga arbetsplatser ger problem för livet vid sidan om arbetet. Hälsofrämjande arbetsplatser ger bra arbetsmiljö, god effektivitet och bidrar till en bra folkhälsa. Det hälsofrämjande arbetet måste integreras i det kontinuerliga och systematiska arbetsmiljöarbetet. Tillfälliga insatser och projekt ger inga långsiktigt hälsofrämjande resultat. Varaktighet och framförhållning är nyckelord för att nå och behålla en god hälsa. Det är viktigt att delaktighet och inflytande över sitt arbete ses som grundförutsättning för det psykosociala arbetsmiljöarbetet. Det är också angeläget att fler får del av kontinuerliga friskvårdsåtgärder på arbetstid, till exempel genom träningspass. Detta är viktigt inte minst för dem som har ett stillasittande jobb. Vi behöver regelbunden motion och fysisk aktivitet som håller i gång muskelmassa och smörjer kroppens leder. Genom friskvård på arbetstid visar undersökningar på minskad sjukfrånvaro och minskade förslitningsskador samt inte minst att man når dem som i vanliga fall är fysiskt inaktiva. Givetvis bör det vara stor valfrihet gällande valet av fysisk aktivitet. anser att det är angeläget med en kartläggning kring friskvård och hälsofrämjande insatser i arbetslivet. Vi föreslår att regeringen utreder frågan och återkommer till med förslag på åtgärder för att öka och bredda friskvårdsinsatserna i arbetslivet så att folkhälsopolitikens målområde hälsa i arbetslivet ges ett verkligt innehåll.