mot · GW02Fö5 · 2009-04-14 00:00:00 — En internationellt konkurrenskraftig försvarsindustri, i de delar där det handlar om spjutspetsteknologi och där har utvecklat världsledande kompetenser, har betydelse såväl ur ett långsiktigt strategiskt perspektiv som ur ett industripolitiskt perspektiv. Det är inte heller självklart att marknaden har den typ av materiel som behöver. Tillgången till materiel måste vidare säkras inte utan också när vi behöver den vid en eventuell framtida försämrad omvärldssituation. En försvarsindustri baserad i innebär inte bara tillgång till egen produktionskapacitet och kompetens utan också att lättare kan få tillgång till materiel som tillverkas i andra stater. När många efterfrågar en vara hamnar ett litet och militärt alliansfritt land lätt långt bak. Vi vill inte att tvingas till handlingar eller ställningstaganden för att få köpa nödvändigt materiel för vårt försvar. Vi måste vidare överväga vad en potentiell förlust i kompetens för industrin och forskningen skulle betyda för svensk handlingsfrihet framöver, för exportmöjligheter och för ingångar i försvarsmaterielsamarbeten. Att tillhöra en bland de sex mest ansedda försvarsmaterielnationerna har gett oss dokumenterade framgångar internationellt.1 Det gäller särskilt för kompetenser/produkter som är strategiskt viktiga för som t.ex. undervattensteknik, detta både ur ett försvarspolitiskt eller näringspolitiskt perspektiv. När besitter kompetens och materiel som andra länder är intresserade av förbättras våra chanser till att påverka. Försvarsindustrin i besitter stor konkurrenskraft och kommer att kunna konkurrera med omvärlden, om den ges den typ av förutsättningar som andra stater ger sin försvarsindustri. Det handlar bl.a. om: Försvarsindustrin behöver en långsiktig planering för sin forskning och utveckling. Det är en viktig förutsättning för att kunna matcha sina konkurrenter och ta fram de produkter som beställer. Genom en bättre dialog och ett utvecklat exportsamarbete kan exportförutsättningarna förbättras för en industri som arbetar inom stränga regelverk för sin verksamhet. Satsning på forskning och utveckling. Inom områden som är strategiskt viktiga för svensk försvars- och säkerhetspolitik ska vi även vara med och satsa på forskning och utveckling. Ex: Undervattensförmågan där svenska bräckvatten och topografi kräver särskilda förutsättningar för att skydda våra hav och kuster. Det är djupt oroande när Försvarsmakten i sitt svar på regeringens planeringsanvisningar aviserar stora neddragningar på utvecklingssidan och skriver att Försvarsmakten kommer att ha en mycket begränsad förmåga att utveckla nya förmågor. Det blir ett försvar för gårdagens hot. En adekvat försvarsindustristrategi. En sådan behövs av flera skäl, men framför allt för att kortsiktigt korrekta beslut inte står emot långsiktiga intressen (säkerhets-, försvars- och näringspolitiska). Andra länders strategiska agerande hotar att konkurrera ut en fullt konkurrenskraftig svensk försvarsindustri. En nationell försvarsindustristrategi är en förutsättning för att ge försvarsindustrin i långsiktiga och förutsägbara villkor. Vi sympatiserar i grunden med en utveckling mot en mer konkurrensutsatt marknad på försvarsmaterielområdet, men vill varna för en alltför naiv tilltro till marknadskrafterna inom detta område. Försvarsmaterielsektorn är och under överskådlig framtid inte en marknad liknande den för mobiltelefoner eller personbilar. I stället kommer starka stater att av ekonomiska, politiska och säkerhetspolitiska skäl fortsätta att driva sina intressen i dessa frågor. De stater som inte har någon klar vilja med sin försvarsindustri och hur man ska förhålla sig till denna utveckling kommer att få se sin industri försvinna. Ur detta perspektiv är det t.ex. allvarligt att regeringen misslyckats med att ta fram en nationell försvarsindustristrategi. Det krävs vidare tydlig nationell och internationell reglering av tillverkning och handel med försvarsmateriel. För att öka tydligheten i materielförsörjningen och förbättra möjlighet till kontroll och inflytande bör en utvecklad modell av den tidigare objektsramsredovisningen införas. Redovisningen bör utgöras av en strukturerad metod för uppföljning och värdering. Vad som anförts om objektsramsredovisning bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi instämmer i stort med regeringens bedömning rörande Försvarsmaktens framtida forskning och utveckling. Vi vill dock understryka den roll som forskning och utveckling har för att, utöver att bidra till teknik- och materielutveckling, generera kunskap om teknik och framtida hot och ta fram underlag för såväl politisk nivå som myndighetsnivå. Nationell forskning och utveckling bidrar således till självständighet i nationella beslut. Vad som anförts om försvarsindustri, forskning och utveckling bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vill se självständiga ideella frivilligorganisationer som tillför samhället viktiga värden. Vi menar att regeringens syn på försvarets frivilligorganisationer inte resulterar i en mer användbar frivillighet. Propositionens förslag om förändrat organisationsstöd stämmer inte överens med den vision och de principer som är kärnan i den överenskommelse som ingåtts mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området samt Kommuner och Landsting. De organisationer som varaktigt och med kvalitet kan bidra till Försvarsmaktens verksamhet eller till samhällets krishanteringsförmåga bör kunna få samhällsstöd för t.ex. demokratiarbete och organisationsutveckling. Den förändrade bidragsstrukturen som regeringen föreslår skapar inte konkreta och realistiska förutsättningar för organisationerna att åta sig uppdrag och utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering. Det är av stor vikt för vår samlade krishanteringsförmåga att de organisationer, som uppfyller regeringens fastställda krav på kvalitet, uthållighet och samverkansförmåga, också fortsättningsvis kan komma ifråga för ett obundet organisationsstöd som inte enbart baseras på de uppdrag som organisationen åtagit sig att genomföra. bör ge regeringen till känna att anslaget 1:10 behålls. Vi anser att den civil-militära samverkan inför och under insatser måste stärkas och är positivt inställda till samordning och strategisk styrning för att olika typer av insatser ska kunna öka varandras verkningsgrad. Frågan är emellertid komplex och grannlaga. Till exempel är det viktigt att samordningen inte sker på ett sådant sätt att den riskerar de civila insatsernas opartiskhet eller leder till att bistånd snarare kanaliseras till områden med truppinsatser än till områden med störst civila behov. Vi vill vidare betona att civil-militär samverkan först och främst måste utgå från behovet hos de samlade internationella insatserna i konfliktområdet, inte från de nationella bidragen. Därför välkomnar vi att regeringen avser att utveckla den nationella civil-militära samverkan i linje med FN:s och EU:s koncept kring integrerade missioner. I detta sammanhang vill vi särskilt understryka den civil-militära samverkans roll vid reformeringen av säkerhetssektorn (security sector reform, SSR). Vad som anförts om civil-militär samverkan bör som sin mening ge regeringen till känna. Kvinnors situation i konflikter I arbetet med mänsklig säkerhet saknas oftast det genusperspektiv som behövs för att se skillnader i mäns och kvinnors säkerhetsbehov. är det kvinnors situation som osynliggjorts. Kvinnor och barn är de som drabbas hårdast i en konflikt. Systematiska våldtäkter och massvåldtäkter används som ett vapen i konflikter och det drabbar naturligtvis den utsatta individen oerhört hårt men också hela samhället. Betydande resurser måste satsas på de behov som kvinnor och flickor har av skydd och stöd under och efter en konflikt. är det viktigt att understryka kvinnors avgörande uppgifter och roll i fredsprocesser, som beskrivs i FN:s säkerhetsråds resolution om krigets påverkan på kvinnor och barn, kvinnors deltagande i konfliktlösning och arbete för långsiktig fred och resolution om sexuellt våld i konflikter. Det är viktigt att agerar både nationellt och internationellt för att förbättra arbetet med FN:s resolutioner och 1820. Vi välkomnar därför att regeringen i propositionen nämner FN-resolutionerna och 1820. Regeringen har emellertid underlåtit att ta upp till exempel resolution i flera av sina propositioner om internationella insatser varför vi anser att regeringen måste lägga större vikt vid dessa frågor. Vad som anförts om kvinnors situation och påverkan i konflikter bör som sin mening ge regeringen till känna. Den borgerliga regeringen har sedan den tillträdde dramatiskt sänkt miljökraven inom försvarsområdet. Vi socialdemokrater vill se de tidigare miljökvalitetsmålen föras in igen. En snäv syn på miljöarbete inom försvarssektorn försvårar möjligheten till samarbeten med andra myndigheter och cementerar stuprörstänkandet. Vi socialdemokrater vill i stället se ett ökat övergripande arbete på miljöområdet samt en årlig uppföljning av hur miljöarbetet fortskrider inom försvarssektorn. Vi vill även se en förnyad nordisk på försvarsområdet. I takt med Försvarsmaktens omställning uppstår ett stort behov av att ta hand om uttjänt ammunition på ett sätt som visar största miljöhänsyn. Vi socialdemokrater vill se tydliga miljökrav för destruktion av ammunition i upphandlingsvillkoren, där även transporter ska inkluderas. Vi vill även se riktade upphandlingar till de företag som på bästa miljömässiga villkor kan destruera uttjänt materiel. Vad som anförts om höjda miljökrav på försvarsområdet bör som sin mening ge regeringen till känna. har vid upprepade tillfällen påtalat behov av en transparent materielplanering och redovisning, dvs. ett tydligare beslutsunderlag för att kunna ta ställning till förslagen till beställningsbemyndiganden. Det är en förutsättning för att ska kunna utöva finansmakten. Det är mycket allvarligt att redovisningen försämrats under den borgerliga regeringen. Detaljeringsgraden över ingångna och nya åtaganden har också försämrats . Bristande underlag utesluter en självständig och korrekt bedömning av . Vad som anförts om ekonomisk styrning bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi gör en bedömning att det går att spara inom utgiftsområdet i förhållande till regeringens nivå. Försvarsindustrins säkerhetspolitiska roll från hårt stål till mjuk makt? , , 080928.