ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02So588 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det möjligt att överklaga kommunens beslut när det gäller positiva besked angående alkoholtillstånd. Då en krögare får ett negativt svar från kommunen vid ansökan om alkoholtillstånd, går det beslutet att överklaga till länsrätten. Denna möjlighet borde också finnas då kommunen lämnar ett positivt besked. Beslut om serveringstillstånd påverkar inte enbart de som bor nära det serveringsställe som fått tillståndet. Det har visat sig att vissa kommuner har ett gammalt, om ens något, alkoholpolitiskt program och då alkohol kan ha mycket negativa effekter så måste beslut som främjar tillgängligheten också kunna överklagas. Per Lodenius (c)
mot · GX02So589 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda förutsättningarna för att skärpa straffpåföljden för langning av alkohol. Många barn och ungdomar får trots sin ringa ålder lätt tag på alkohol, ett sms, ett par knapptryck på en hemsida, genom kamrater men också genom vuxna langare. Att vid så unga år använda alkohol är inte bara skadligt rent fysiskt, med allt vad det innebär, utan även den psykiska, sociala och emotionella utvecklingen tar skada. Att tillhandahålla alkohol till unga och på det viset påverka den unges liv negativt är ett brott och ska också lagföras som sådant. Brottets art är av sådan dignitet att straffpåföljden behöver ses över för att om möjligt skärpas. Per Lodenius (c)
mot · GX02So591 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att patientens medgivande alltid måste inhämtas för inrapportering till det (PAR) och andra register om diagnos och åtgärd, både individrelaterad och icke individrelaterad. En sjukdomsdiagnos och behandling är något mellan patient och läkare, omgärdat av strikta sekretessbestämmelser. Patienten bestämmer själv för vem han/hon vill berätta om sin sjukdom. Så fungerade det förr och så tror många att det fungerar fortfarande. Alla läkare i den öppna specialiserade vården har emellertid skyldighet enligt lag att tillsammans med patientens personuppgifter rapportera in diagnos och åtgärder till det . Det , PAR, är ett individbaserat register som täcker hela befolkningens konsumtion av slutenvård och läkarbesök i specialiserad öppenvård. Utvidgning av rapporteringsskyldighet till primärvården planeras. I utvecklingsplanen för det konstateras dock att en av de stora frågorna är om säkerheten kan bibehållas i en rapportering via nätet. I Datainspektionens rapport 2003:4 konstateras att information till eller från ett vårdregister som överförs via ett trådlöst system måste skyddas för avlyssning, och ett antal åtgärder därutöver räknas upp, som måste övervägas för att få en fullgod säkerhet. Enligt min mening är det tveksamt att ha ett stort heltäckande och samlat informationsregister över så känsliga uppgifter som diagnos och behandling länkat till personnummer. Risken för dataintrång och stöld av uppgifter kan inte negligeras. Ett heltäckande elektroniskt patientregister ger storartade möjligheter för planering, statistik och forskning av olika slag, som kan komma befolkningen till godo. Möjligheterna lockar och bländar. Den strikta sekretessen och det förtroende patienten givit till läkaren i vetskap om dennes tystnadsplikt har fått ge vika för samhällsnyttan. En balans mellan dessa två intressen kan dock uppnås genom ett register över icke individbaserade diagnoser och åtgärder, men med angivande av ålder och kön. Patienten skall kunna välja mellan att medge inrapportering med angivande av personnummer, utan personnummer, dvs. ej individrelaterat, eller välja att helt motsätta sig en inrapportering. Patienten skall råda över sin person och över vilka uppgifter som lämnas vidare av behandlande läkare till olika register. Jag anser därför att den enskilde, i likhet med vad som fastslås i patientdatalagen, 6kap.2§ och 7kap.2§, alltid skall informeras om inrapporteringen och även ha möjlighet att motsätta sig en inrapportering.
mot · GX02So595 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi i fråga om näthandel med narkotika, falska mediciner och steroider. Narkotikan finner ständigt nya vägar in i vårt land. Glädjande kan tullen rapportera om stora beslag, bland annat vid . Det är dock inte tillräckligt då knarket har så många fler leveranskanaler. I växande utsträckning sker handel via Internet, tillsammans med eller vid sidan av andra preparat som falska mediciner eller steroider. Det som uppfattas som lättare droger kan vara inkörsport till tyngre och svårare. Näthandel öppnar för försäljning med leveranser från ett land där ett preparat är lagligt eller straffen låga med liten risk för brottslingarna att råka ut för polis. Nätsidor tas fram för en svensk publik och affärerna kan göras upp här medan själva drogerna kommer med post från ett annat EU-land. Därför finns stora behov av samordning och koordinering. Ifall ett preparat narkotikaklassas i ett EU-land är det viktigt att så också sker i de andra för att förhindra näthandel. Det är också av stor betydelse att länder efterlever sina egna beslut. Falska mediciner och steroider tas på lika stort allvar och ses inte som den inkörsport de kan vara till annan droghandel. Trots förbud kan sådan handel ske tämligen öppet och utan fara för myndighetsingripanden. Det kan handla om falska mediciner som i bästa fall saknar effekt och som i sämsta fall innehåller skadliga och farliga substanser. Här finns steroider som kan vara tillåtna i ett annat EU-land och som med hjälp av svenska hemsidor saluförs här. Från svensk sida kan mycket göras inom EU. Det handlar om koordinering genom att tillsammans få fler preparat narkotikaklassade. Det gäller också att alla stater följer upp med åtgärder mot de droger man säger sig vilja bekämpa. Därför kan det behöva utformas en nationell strategi för arbetet på att bekämpa narkotikahandel, falska mediciner och steroider på Internet. En sådan nationell hållning bör sedan förankras och förverkligas i en EU-strategi.
mot · GX02So596 · 2009-10-03 00:00:00 — Förbättrad cancervård i hela tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjd kvalitet och likvärdighet i cancervården i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cancerpatienters rätt till en second opinion. gick till val på att införa en ny politik för sjukvården där kvaliteten för den enskilda patienten står i centrum. En del av detta arbete är att höja och säkerställa kvaliteten i cancervården. Cancer är en av våra vanligaste folksjukdomar. Var tredje person drabbas av cancer. Regeringen har sedan sitt tillträde vidtagit flera åtgärder för att förbättra cancervården i landet. Bland annat har en utredare för framtagande av en nationell cancerstrategi tillsatts. Både utredningen (SOU 2009:11) och Cancerfondens rapporter har visat att det finns brister i likvärdigheten och kvaliteten i cancervården. Det finns utifrån detta särskild anledning att lyfta frågan om likvärdighet i vården. Det finns tecken på att patienter i olika delar av landet får olika hög kvalitet i behandlingen av cancer. Det är viktigt att den nationella cancerstrategin blir ett effektfullt verktyg i det fortsatta utvecklingsarbetet i cancervården. En del av detta är att den nya nationella cancerstrategin leder till att kvaliteten och likvärdigheten i cancervården stärks. När den nationella cancerstrategin genomförs, implementeras och följs upp är det viktigt att främja indikatorer för kvalitet och likvärdighet i cancervården. En väsentlig del i detta arbete är patienters rätt till diagnos och behandlingsalternativ. Alltför ofta finns brister i informationen till patienten. Trots den formella rätten till en second opinion tydliggörs det inte alltid för den enskilde patienten vilka alternativ som står till buds. Patienten som fått en cancerdiagnos befinner sig i ett mycket utsatt läge och i behov av väl avvägd information. Det finns därför all anledning att se på vilket sätt patientens rätt till en second opinion kan stärkas. Socialministern har också i svar på riksdagsfråga pekat på det arbete som regeringen på olika områden genomför för att stärka patientens rätt i vården, bland annat till second opinion. Det är viktigt att detta arbete leder till förbättringar och förtydliganden i regelverket så att det inte finns några tvivel om patientens rättigheter. Hela har rätt till god cancervård.
mot · GX02So597 · 2009-10-02 00:00:00 — En mer exklusiv rätt till eget dna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om huruvida det i behövs en tydligare lagstiftning som reglerar dna-självtester för att skydda människors genetiska integritet. Tekniken går framåt, så även inom genetiken. Genom att vi kan kartlägga dna har nya möjligheter öppnats. För till exempel polisen har det blivit ett viktigt medel i förundersökningar, som sedan kan användas som bevisföring i brottmål. Med dna-tekniken kan vi också få reda på mycket mer om oss själva. går det att av ett svenskt företag köpa sitt eget dna-test för att till exempel få reda på anlag för särskilda sjukdomar. En del skulle säga att det är positivt för att man då kan motverka eventuella sjukdomar på ett tidigt stadium genom sitt sätt att leva, andra är emot för att det skapar onödig oro. Det kan också få oanade konsekvenser försäkringsbolag som tar del av materialet får helt nya grunder för bedömning när en person vill teckna en försäkring. Det finns stora problem med dessa dna-självtester, ur integritetsperspektiv. Det är en sak att testa sitt eget dna, men det finns inga hinder för att låta testa en annan persons dna. I praktiken kan en person ta ett hårstrå från en annan person och låta företaget testa detta för att få all genetisk information om den personen. Rätten till exklusiv kunskap om sig själv och sin kropp är fundamental ur ett integritetsperspektiv. Människor ska givetvis ha rätt till sitt eget dna, men ska andra också ha detta? Datainspektionen har också uttryckt oro över att det inte finns någon särreglering av genetisk självtestning som ligger utanför hälso- och sjukvården. I exempelvis är det inte tillåtet att testa en annan persons dna utan att den personen vet om detta. Så är inte fallet i . Mot bakgrund av detta anser jag att det måste utredas om det också i behövs en tydligare lagstiftning som reglerar dna-självtester för att skydda sin egen genetiska integritet. Ingen ska behöva känna oro över att någon annan fritt snokar i ens dna. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02So598 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabbare narkotikaklassning. Nya droger upptäcks ständigt, och den svenska lagstiftningen hinner inte med. Så fort ett visst preparat eller en substans narkotikaklassats sätts det igång försök att kringgå lagstiftningen för att hitta en ny formel eller substans som inte är kriminell att sälja men har en liknande drogeffekt. Ett exempel är 4-metylmetkatinon, s k mefedron, som är en substans vars användning ökat kraftigt. Det är en syntetisk centralstimulerande drog och kan jämföras med ecstasy, den kan ge biverkningar som yrsel, psykoser och medvetslöshet. () klassificerade först denna substans som en hälsofarlig vara, och har efter utredning funnit att preparatet uppfyller de rekvisit för klassificering av narkotika som krävs enligt 8 § narkotikastrafflagen. Den exakta substansmixen narkotikaklassades . släpptes en man fri som suttit häktad, och som själv erkänt grovt narkotikabrott. Det visade sig nämligen att i det kilo amfetamin han hade i kylskåpet hemma så hade en väteatom i drogen ersatts med en fluoratom, och substansen var därmed inte narkotikaklassad enligt svensk lag. har mefedronets ersättare methedron förmodligen skördat sina första offer. Dödsfall utreds av . Detta medan polisen enligt gällande lag inte ska beslagta denna substans. De kan till och med tvingas lämna tillbaka drogerna med denna substansmix till bland annat ungdomar. Ytterligare ett exempel utgörs av nätdrogen Spice. För sedan ansökte FHI om att drogen skulle narkotikaklassas. Spice såldes då som ett lagligt substitut till marijuana inte minst via internet. Spice utgörs av växtdelar som sprejats med syntetiska cannabinoider och skadorna om man röker detta kan bli omfattande. Denna drog har narkotikaklassats, men processen var lång och byråkratisk och hann många, inte minst unga, exprimentera med drogen. Utredningen kontroll av missbruksmedel. En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning m.m., SOU 2008:120 föreslår att vi skapar en lag om individuella skyddsomhändertaganden av icke kontrollerade missbrukssubstanser för att kunna skydda enskildas liv och hälsa. Det är viktigt att det förslaget omsätts i skarp lagstiftning möjligt. Utredningen lägger också fram en del förslag som effektiviserar FHI:s och arbete med narkotikaklassning. De förslagen är bra och bör genomföras, men jag menar att vi måste gå ett steg längre. Jag menar att lagstiftningen borde vara inriktad på att förbjuda substanser utifrån deras effekt, istället för som från på deras exakta kemiska uppbyggnad. Vi är i alltför fokuserade vid en detaljerad lista för narkotikaklassade preparat. Med en snabbare narkotikaklassning, där man utgår från effekt snarare än kemisk sammansättning, skulle man underlätta beslag av narkotika, till exempel hos distributörer, och därmed kunna rädda liv.
mot · GX02So599 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjukvårdens utveckling. Vården ska inte vara en handelsvara, den ska vara kvar i samhällelig ägo och ges utifrån behov, inte utifrån betalningsförmåga. Vi socialdemokrater anser att människors tillgång till en kvalitativ god sjukvård är en utav grundpelarna i ett välfärdssamhälle. Sjukvården ska vara placerad så att den är lättillgänglig för alla och ges utifrån behov, inte hur tjock plånbok man kan tänkas ha. I flertalet landsting/regioner har det växt fram olika vårdvalssystem för primärvården i enlighet med den borgerliga politiken. Alternativa driftsformer får inte bli ett mål i sig; om de ska finnas ska de tillföra ett mervärde samt följa samma högt ställda krav på kvalitet, insyn och tillgänglighet som den offentliga vården. Ett krav på ökad privatisering av sjukvården har skapat oro bland människor i vårt land. Detta vittnar bland annat resultatet av vårdvalet i om, där telefoncentral fått motta cirka 15000 telefonsamtal och mejl med frågor angående vårdvalet. Skillnaderna i hälsa bland befolkningen kan förklaras av ekonomisk och etnisk segregation. Människors hälsa märks i klasskillnaderna; de som står utanför arbetsmarknaden drabbas i högre grad av ohälsa. I vårt land, och i den västsvenska regionen, får vi en allt större grupp äldre, som kommer att efterfråga allt mer sjukvård. Detta måste samhället kunna möta med god och trygg vård som är skattefinansierad. Det är angeläget att vården ges utifrån varje människas egna behov. behandlas män och kvinnor olika inom vården, därför behöver vi se över såväl forskning, behandling, läkemedelsutveckling som bemötande, för att göra vården mer jämställd. Den förebyggande hälsovården behöver utvecklas ytterligare det kan gälla såväl unga människors psykiska ohälsa, äldres risk för fallolyckor som livsstilsrelaterade sjukdomar. är en förebild när det gäller barn- och ungdomstandvård, som i regionen är kostnadsfri upp till . Det är en viktig fråga för framtida tandvårdsbehov och det vore önskvärt med stöd från staten för att kunna utveckla tandvården ytterligare.Det finns även ett behov av att utveckla psykiatrin, inte minst vad avser ungdomspsykiatrin. Det är behov som behöver stödjas så att man tidigt uppmärksammar de barn och ungdomar som behöver stöd och hjälp. En målsättning inom sjukvården måste vara att man ska se till att få bort köerna och att sjukvården för barn och ungdomar ska vara avgiftsfri.
mot · GX02So600 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder som säkerställer att utlandsfödda får lika bra vård som svenskfödda. Grundtanken med den offentliga vården är att alla ska ha rätt till sjukvård och att sjukvården ska utgå ifrån den enskildes medicinska behov. Det ska alltså inte vara plånboken eller hudfärgen som avgör hur bra vård man får. När det gället akutvården i så är den jämlik. Det finns dock undersökningar som visar att eftervården inte är jämlik gällande utlandsfödda och infödda svenskar. Statistik från visade exempelvis att dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar var högre i de invandrartäta förorterna än i förorter där flertalet är svenskfödda. Man kan även se att läkare skriver ut betydligt mindre blodfettssänkande medel till utlandsfödda. Känslan av att vara diskriminerad i sjukvården gör att många utlandsfödda väljer att söka vård utomlands för att få ett bättre bemötande. Detta är inte acceptabelt. Socialdemokraterna lokalt i har föreslagit att man ska inrätta särskilda hälsokommunikatörer för att förbättra folkhälsan och avhjälpa språk- och kulturproblem för utlandsfödda som söker vård. Hälsokommunikatörer ska kunna arbeta på bland annat akutmottagningar och vårdcentraler, men också i bostadsområden där folkhälsan är dålig och där språk och kultur är ett hinder för att nå fram med information. Kommunikatörernas uppdrag är att vara en resurs som ska kunna lotsa utlandsfödda medborgare rätt och på det viset verka för en bättre livsstil. Detta enskilda exempel är intressant men det finns säkert fler goda förebilder när det gäller metoder att förbättra vården för utlandsfödda. Regeringen bör därför finna fler sätt att säkerställa att utlandsfödda får lika bra vård som svenskfödda.
mot · GX02So601 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för blodgivning. får inte män som har sex med män donera blod på grund av risken för att blodet kan vara hiv-infekterat. Att helt och hållet utesluta en så stor del av befolkningen från möjligheten att donera blod går inte att motivera. Homosexuella män är en heterogen grupp och ska vid blodgivning bedömas efter samma medicinska kriterier som alla andra. Individens riskbeteende är det viktiga att fokusera på vare sig det är en man eller kvinna och oavsett vem denne har sex med. Nuvarande regel misstänkliggör homosexuella män som kollektiv och jämställer dem dessutom med riskgrupper som prostituerade och människor som injicerar droger. Allt blod testas för eventuell hiv-smitta, och viruset hittas förflutit sedan smittillfället. arbetar man också med tidsbegränsningar, så kallad karens. Sådana tidsgränser sätts efter samråd med smittskyddsläkare och andra grupper med medicinsk kompetens. Ett exempel är att man, efter att ha besökt länder där det finns tropiska sjukdomar, inte får lämna blod . Ett annat exempel är att man inte får lämna blod om man haft en ny sexpartner . har arbetat fram ett förslag om att ersätta dagens totalförbud med en karens för blodgivning. gått sedan senaste risktillfälle så kan eventuella smittämnen upptäckas med mycket god marginal. Förslaget gick ut på remiss och en del remissinstanser har haft invändningar. Hur det slutgiltiga förslaget till beslut kommer att se ut är därför oklart. Vi anser därför att processen med att få bort dagens totalförbud för män som har sex med män att lämna blod måste skyndas på. Förslaget om en tidsgräns/karens bör bli verklighet . i (s)
mot · GX02So602 · 2009-10-02 00:00:00 — Klassificering av droger inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klassificering av droger i EU. I behöver vi en lagändring för att kunna stoppa det allt stridare inflödet av nya droger, som ännu inte hunnit narkotikaklassas i vårt land. Det finns exempel på hur den svenska tullen exempelvis tvingats släppa igenom av ett amfetaminliknande preparat bara för att det inte var förbjudet i , som ämnet var narkotikaklassat i andra länder. Vad som klassificeras som narkotika är väldigt olika i EU:s olika medlemsländer. Detta medför stora svårigheter i bekämpningen av drogrelaterade problem på både EU-nivå och nationellt. I klassificeras narkotika enligt narkotikastrafflagen som läkemedel eller hälsofarliga varor med beroendeframkallande egenskaper eller euforiserande effekter eller varor som med lätthet kan omvandlas till varor med sådana egenskaper eller effekter och som på sådan grund är föremål för kontroll enligt en internationell överenskommelse som har biträtt, eller av regeringen har förklarats vara att anse som narkotika enligt lag. Vad som av den förklarats vara att anse som narkotika kan skilja sig mycket från vad exempelvis den nederländska regeringen anser vara narkotika. Därför behövs det en samordnad klassificering av narkotika på EU-nivå. Problemet i i motsats till andra länder är att tullen måste jaga enskilda ämnen, i stället för att preparaten finns samlade i större grupper. Detta försenar insatserna från både tullens och polisens sida. En samordnad klassificering av narkotika på EU-nivå skulle ge bättre resultat i kampen mot narkotikan. och polis skulle på ett enklare sätt kunna stoppa narkotika och samarbeta över nationsgränserna om den svenska klassificeringen av narkotika sammanfaller med andra länders. Detta betyder absolut inte att legaliseringen av vad som anses vara narkotiska preparat bör se likadan ut inom hela EU. Varje land bör själv välja vilka av de narkotikaklassade preparaten som är lagliga respektive olagliga.
mot · GX02So608 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelbundna PSA-prov på män . Prostatacancer är den vanligaste cancersjukdomen hos svenska män. Det är den cancerform bland män som orsakar flest dödsfall, cirka 2 500 . Sjukdomen är sällsynt . Tre fjärdedelar av dem som får symtom på prostatacancer är . Var 20:e svensk man dör av prostatacancer. Hälften av dem som dör av sjukdomen är gamla. Prostatacancer som upptäcks på grund av ett högt så kallat PSA-värde kan för det mesta botas. Botbar prostatacancer som måste behandlas för att inte bli livshotande förekommer praktiskt taget bara hos män mellan . Därför kan det vara aktuellt med PSA-prov som hälsokontroll för män i de åldrarna, även om de inte har några symtom. Det förutsätter emellertid att bättre undersökningsmetoder utvecklas så att fördelarna tydligt överväger nackdelarna med PSA-provet. Bland urologer i råder det oenighet om PSA-provets värde och träffsäkerhet. Betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11) presenterades . Utredningen konstaterar att ökningen av antalet personer som insjuknar i cancer kommer att ställa krav på sjukvården i ett framtidsperspektiv. Även om en ökning av antalet cancerfall inte automatiskt innebär en motsvarande ökning av vårdbehoven är det enligt utredningen uppenbart att en långsiktig och målmedveten strategi för att möta utvecklingen är helt nödvändig om cancervården ska kunna behålla och förbättra sina resultat. Utredningen föreslår mot denna bakgrund en långsiktig strategi för att klara en framtida ökning av antalet cancerfall som utgår bland annat från att samhället måste öka sina investeringar i prevention, det mest betydelsefulla för att minska sjuklighet och död i cancer. Utredningen tar också upp vikten av att kunskapsbildning och kunskapsspridning inom cancervård och prevention förbättras. De flesta kvinnor känner till symtomen på bröstcancer och vet därmed hur de kan upptäcka sjukdomen. Få män vet dock vilka signaler de ska leta efter vad gäller prostatacancer eller hur ärftlighet påverkar riskerna att få sjukdomen. Då prostatacancer är så utbrett som det är och dödligheten så pass hög bör utvecklingen av bättre undersökningsmetoder stimuleras och mer information riktas till målgruppen, män . Möjligheten att ha regelbundna kontroller av målgruppen bör också ses över.