mot · GW02Fi27 · 2009-04-29 00:00:00 — Därför är det av största vikt att nittiotalisterna har fullständiga gymnasiebetyg som kvalificerar dem till högre studier. Vi vill göra en särskild insats med sommarundervisning så att de som inte har grundläggande behörighet får möjlighet att läsa in det, , . I samband med undervisningen ska också studenterna erbjudas karriär- och studievägledning. Ett sommarjobb ger praktik, erfarenhet av arbetslivet och nya kontakter. Vi vill att fler av dem som lämnar gymnasiet ska erbjudas sommarjobb. Vi vill därför tillskjuta i stimulans till de kommuner och landsting som ordnar sommarjobb. Det möjliggör en månads sommarjobb för 90 000 personer förutsatt att kommunerna står för halva kostnaden. 10 000 fler sommarkurser i högskolan. . var det närmare 9000 personer som sökte men inte blev antagna till sommarkurser vid landets högskolor och universitet. Med tanke på läget på arbetsmarknaden och att en så stor ungdomsgeneration nu lämnar gymnasiet finns det anledning att tro att söktrycket kommer att öka ytterligare. Vi föreslår därför 10 000 extra sommarkurser på högskolor och universitet. Karriär- och studierådgivning till unga. Unga på gymnasiet saknar erfarenhet och kontakter med arbetslivet. I det rådande läget är det särskilt viktigt att nittiotalisterna är välinformerade om vilka utbildningsmöjligheter som finns och inom vilka branscher prognoserna visar att det kommer att finnas efterfrågan på arbetskraft. Vi vill att ytterligare resurser tillförs som gör en extra insats när det gäller studie- och yrkesvägledning för alla som går sista terminen på gymnasiet . Investera i utbildning och praktik som ger jobb Risken är stor att många ungdomar kommer att ha stora problem att få jobb och att det första mötet med arbetsmarknaden blir en besvikelse. Vi vet att ungdomar ofta drabbas hårt när arbetsmarknaden försämras. Visstidsanställningar och vikariat minskar, vilket gör att många unga som precis kommit in på arbetsmarknaden får avsluta sina arbeten. blir det betydligt svårare för dem som söker sitt allra första jobb att finna ett när antalet jobb minskar och när det finns många arbetssökande med mer yrkeserfarenhet som konkurrerar om jobben. Vi föreslår därför ett brett investeringspaket i utbildning och praktik som ger jobb: Ett brett ungdomslyft. Den enskilt viktigaste orsaken till att unga inte får jobb är bristande utbildning. Många av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden saknar grundläggande utbildning från gymnasiet och ibland till och med från . Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120 000 unga utan slutbetyg från gymnasiet kommer ut på arbetsmarknaden . Behovet av extraordinära insatser för att möta deras utbildningsbehov är därför stort. Vi vill sjösätta ett tillfälligt program med 10 000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet Ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) som vill komplettera ofullständiga grundskole- och/eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör till att börja med sträcka sig och berättiga till särskild ungdomslyftsersättning eller till aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men ska maximalt kunna pågå . Ett sådant program skulle minska trycket på arbetsförmedlingen och skapa större möjligheter för arbetsförmedlarna att ge ett mer individuellt stöd även till dem som står närmare arbetsmarknaden. Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola. Trots att ungdomskullarna växer kraftigt har regeringen minskat antalet studieplatser på både komvux och högskola. Risken är betydande att vi nu står inför ett historiskt trendbrott där andelen ungdomar som har möjlighet att gå vidare till högre studier kommer att minska. Vi vill kraftigt bygga ut både komvux, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och högskola. Vi vill göra en ömsesidig långsiktig överenskommelse med några branscher som ser framtida brist på kompetens och utbildat folk. Om staten , även i tuffa tider, tar sitt ansvar och utbildar genom yrkesvux och KY, bör dessa branscher kunna garantera praktikplatser/trainee/överbryggningsjobb för att inte förlora framtida konkurrenskraft. Vi vill bygga ut högskolan med minst 3 685 platser, komvux med minst 4 700 platser och KY med minst 2 500 platser . Traineeprogram i välfärden. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) finns det stora behov av nyrekryteringar i den offentliga sektorn , bland annat på grund av pensionsavgångar. Rekryteringsbehovet är stort när det gäller till exempel vårdbiträden och yrkeslärare men också när det gäller andra yrkesgrupper. Vi vill investera i ett traineeprogram i välfärden, redan på tilläggsbudgeten . Det räcker till ca 3 000 traineeplatser. Praktik- och karriärcoachning på högskolan. För att få jobb behöver ungdomar referenser och erfarenheter från arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, komvux och på högskolan. föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till praktik och karriärrådgivning på högskolan. Praktik för nyutexaminerade akademiker. När jobbkrisen förvärras drabbas även unga välutbildade hårt. Vi vill genomföra en särskild jobb- och praktiksatsning på statliga myndigheter riktad till de unga som är på väg att avsluta sina studier och som möter en hård arbetsmarknad. Starta eget för unga. Ungas vilja att starta företag är stor. Men kan inte den som är ta del av stödet till näringsverksamhet. behöver ett starkare entreprenörskap. Därför vill vi låta även yngre ta del av stödet till eget företagande. Snabbare och flexiblare insatser för långtidsarbetslösa ungdomar Långtidsarbetslösheten bland ungdomar stiger snabbt. Antalet personer inskrivna i jobbgarantin för ungdomar ökar dramatiskt och förväntas fortsätta öka kraftigt. var nästan 25 000 ungdomar mellan inskrivna i ungdomsgarantin. Ytterligare 5 600 var öppet långtidsarbetslösa och drygt 700 ungdomar var inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Samtliga av dessa drygt 30 000 ungdomar hade varit arbetslösa mer än . För att möta den ökande långtidsarbetslösheten behövs ett mer modernt och flexibelt angreppssätt. Vi menar att varje ungdom måste bemötas individuellt och ges stöd på sina egna villkor och utefter sina egna förutsättningar. Dessutom måste Arbetsförmedlingen ha mer resurser att erbjuda till exempel när det gäller vidareutbildning. Snabbare och mer flexibla vägar till aktiva insatser. Vi föreslår att de unga som enligt arbetsförmedlingens bedömning behöver det ska få ta del av ungdomsgarantin . Ungdomsgarantin har ett stelbent regelverk som inte tar hänsyn till individen. Först måste varje ungdom vara inskriven på arbetsförmedlingen för att få del av garantin. Därefter förspills ytterligare personen ges möjlighet till utbildning eller praktik. Vi menar att tiden i passiv arbetslöshet är förödande och måste kortas. Arbetsförmedlingen måste få möjlighet att bemöta ungdomar i arbetslöshet som individer på ett mer flexibelt sätt. Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning. Unga med funktionsnedsättning är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda bättre stöd behövs extra resurser. Vi vill därför avsätta 25miljoner kronor till Arbetsförmedlingen för mer individuellt stöd för unga med funktionsnedsättning. Möjlighet till längre praktik och utbildningar. får en ung person som har varit arbetslös länge studera eller göra praktik . Den gränsen är för kort. De allra flesta ungdomar behöver inte några längre utbildningar eller praktikplatser men några gör det. Vi föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . Lärlingsplatser för långtidsarbetslösa ungdomar. Många unga som har gått utan arbete behöver uppdatera sin kompetens, men de saknar ofta studievana och behöver en nära kontakt till arbetslivet. Därför vill vi inrätta 4 000 lärlingsplatser där utbildningen motsvarar yrkeskomvux, men är förlagd i yrkeslivet. De arbetsplatser som tar emot lärlingar får ersättning för det. Jobbutbildning till unga. Många arbetslösa ungdomar har bristfällig utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Vi har tidigare lagt fram förslag om att bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Vi har ett gemensamt förslag om att investera i 3 500 årsplatser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktas till unga , och vi avsätter på tilläggsbudgeten 2009 för detta. För de unga som är långtidsarbetslösa och som saknar den praktiska erfarenheten och de rätta kontakterna för att komma in på arbetsmarknaden vill vi investera i ett generöst förstajobbetavdrag. Det innebär att de arbetsgivare som anställer en ung långtidsarbetslös får göra ett skatteavdrag två tredjedelar av lönen, . Arbetsförmedlingen ska anvisa platserna för att uppnå önskvärd sysselsättningseffekt och garantera kollektivavtalsenliga löner. Än är det inte för sent att vända 2009 och 2010 av utbildning och fortbildning istället för passiva förvaringsåtgärder. Vi menar att dagens unga måste få bättre chanser så att de kan vara med och delta på arbetsmarknaden när konjunkturen vänder. Gemensamt ungdomsprogram mellan S, V och MP. 6.4Investera i utbildning istället för passiva åtgärder föreslog omfattande investeringar i utbildning och arbetsmarknadspolitik som skulle ha minskat den explosionsartade utvecklingen av ungdomsarbetslöshet som vi nu ser. Vi ansåg att en utbyggnad av antalet platser och satsningar på högre kvalitet i högskolan tillsammans med utbyggd kvalificerad yrkesutbildning, yrkesvux och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning hade kunnat utgöra en plattform för unga att växa ifrån. Istället är de nu hänvisade till ineffektiv och passiviserande förvaring i ungdomsgarantin. Än är det inte för sent för regeringen att lägga om sin politik. Vi menar att det , mer än någonsin, är berättigat att bygga ut reguljär utbildning, subventionerade anställningar och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Platser (helår) Ungdomsprogram (S,V,MP) Ge nittiotalisterna en chans Sommarundervisning på komvux (15000 platser) Sommarjobb till unga (90000 platser) Sommarkurser i högskolan (10000 platser) Utbildning och praktik för jobb Ungdomslyft (10000 platser) Fler platser KY, komvux och högskola (10885 platser) Traineeprogram i välfärden (3000 platser) Praktik och karriärcoachning på högskolan Praktik i statliga myndigheter Snabbare och flexiblare insatser för långtidsarbetslösa Lärlingsutbildningar (4000 platser) Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Jobbutbildning till unga (3500) Första-jobbet-avdrag (5000 platser) Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning från BM09 Ytterligare yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning från motion på propositionen Åtgärder för jobb och omställning Gröna jobb från TB Tabell 14 summerar det ungdomsprogram som presenterats ovan och övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreslagit. Sammantaget har föreslagit nästan 50000 helårsplatser i reguljär utbildning, arbetsmarknadsutbildning, praktik och subventionerade anställningar utöver vad regeringen föreslagit. Det är nu uppenbart att regeringens arbetslinje misslyckats. blir fattigare av ökad utslagning på arbetsmarknaden och människor blir otrygga när de känner att de saknar tillräckligt skydd om de blir arbetslösa. Politiken blir hård och cynisk när den enbart handlar om att tvinga folk att söka allt fler arbeten fastän dessa blir färre och färre. Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om. Investeringar i utbildning och omställning som skapar riktiga jobb är vad behöver just nu i det här konjunkturläget. 7Krisen ska inte drabba barnen Skola, barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård är viktiga beståndsdelar i de allra flesta människors liv. Utan en fungerande offentlig sektor som erbjuder service av hög kvalitet skulle vardagen för många människor bli betydligt svårare. Den verksamhet som bedrivs av kommuner och landsting runt om i är den offentliga verksamhet som människor har störst krav på vad det gäller service och funktion. I den ekonomiska nedgångens spår hotas nu kvalitén i den offentliga verksamheten. Skatteintäkterna minskar kraftigt och kommunernas kostnader ökar då allt fler människor tvingas till försörjningsstöd på grund av försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen27. menar att det är viktigt att se till att kvaliteten och servicenivån i den kommunala och landstingskommunala verksamheten kan behållas på hög nivå. Vi menar att det inte finns något behov av att spara i dessa verksamheter. Det är inte liktydigt med att det aldrig kan vara relevant med effektiviseringar eller strukturförändringar i offentlig verksamhet. Men det betyder att den nuvarande ekonomiska krisen, som i mycket stor utsträckning härrör ur ett globalt sammanbrott på de finansiella marknaderna, inte borde få gå ut över våra barns behov av omsorg och skola eller våra äldres behov av omsorg och vård. har bedömt att tre miljarder behöver tillskjutas kommunsektorn 2009 och ytterligare ca i höjda statsbidrag och/eller sänkta socialavgifter 2010 för att sysselsättningsnivån ska kunna upprätthållas nivå28. Regeringen väljer i vårpropositionen att tillfälligt öka statsbidragen med enbart , vilket innebär att kommuner och landsting kommer att behöva göra nedskärningar motsvarande minst cirka 5 till . En stor del av dessa nedskärningar kommer att drabba barnen. I genomsnitt utgör kostnaderna för skola och barnomsorg av kommunernas kostnader. Om regeringen inte skjuter till mer pengar, är det återigen våra barn som kommer att få ta smällen, precis som under 90-talskrisen. 7.1.1Barn och unga betalade för 90-talskrisen Nittiotalets ekonomiska kris tilläts drabba barnen hårt och konsekvenserna av det ser vi . Detta får inte upprepas. minskade personaltätheten dramatiskt både inom barnomsorg och skola. gick det 4,5 barn per barnskötare i förskolan, 1998 gick det knappt 6 barn. Detta ledde till större barngrupper i förskolan från knappt 14 barn per grupp ökade barngrupperna till 17,5 barn 2001. På fritidshemmen nära på fördubblades gruppstorlekarna . Dessa radikala försämringar fick naturligtvis till följd att arbetsmiljön för personalen försämrades allvarligt. Sjukfrånvaron ökade kraftigt i krisens spår, särskilt inom barnomsorgen. Andelen sjukskrivna barnskötare ökade från 1995 till 2001. En miljö som påverkar de anställda så negativt, påverkar naturligtvis även barnen. Många vikarier skapar otrygghet och innebär att rutiner ständigt bryts. Krisen slog också hårt mot barnen i skolan. totala kostnader minskade första år, som antalet grundskoleelever ökade . De undervisningsrelaterade kostnaderna minskade . Lärartätheten minskade även i gymnasieskolan men inte lika dramatiskt. Antalet skolbarn med annat modersmål än svenska ökade , men antalet lärartimmar i modersmål och i svenska som andraspråk minskade kraftigt. Andelen lärare med pedagogisk utbildning minskade. Dessa båda faktorer påverkar kunskapsnivån hos elever mycket. Undervisning i modersmål samt svenska som andraspråk är avgörande för att elever som kommit till som barn ska ha en chans i skolan. Konsekvensen av dessa nedskärningar ser vi . Elever med utländsk bakgrund är kraftigt överrepresenterade bland dem som inte får fullständiga betyg i och gymnasiet. Dessa dramatiska nedskärningar innebar naturligtvis att eleverna fick sämre undervisning. Andelen elever som slutade utan fullständiga betyg ökade kraftigt . Det skedde en kraftig ökning av antalet elever på IV-programmet , från strax till . Andelen elever som saknade ämnesbetyg i ett eller flera ämnen ökade från 97/98 till strax 2000/01 och höll sig på samma höga nivå åren därefter. Källor: 2004, SKL Aktuellt i skola och barnomsorg 2006,Välfärdsbokslutet SOU 2001:79. Effekter av 1990-talskrisen. 7.2Nu varslas lärare och barnskötare varslade kommunerna 1 250 personer. Det är nästan lika många som 1992, då 1 590 personer varslades om uppsägning29. Det rör sig om historiskt höga nivåer, och varslen har fortsatt . uppskattade att antalet lärare som redan varslats eller som var på gång att varslas till hela 1 30030. Utöver de formella varslen sker dessutom många tysta uppsägningar genom att vikariat och tidsbegränsade anställningar inte förlängs. En stor del av varslen beror på kommunernas försämrade ekonomi. En del beror på att barnkullarna blir mindre och att det därför behövs färre lärare i vissa åldrar framöver. Men den huvudsakliga anledningen till att lärare sägs upp är den försämrade ekonomin. I normalfallet skulle kommunerna välja att behålla en något högre lärartäthet , framför att göra sig av med kompetent personal. Utan ytterligare tillskott till kommunerna riskeras stora nedskärningar och försämrad verksamhet. Med färre lärare i skolan och färre förskolelärare i förskolan är det de unga som får ta smällen av regeringens politik. Vi menar att kommunerna och landstingen måste tillföras resurser så att nedskärningar kan undvikas. Barn och unga ska inte behöva ta smällen av den ekonomiska krisen. Källa: Arbetsförmedlingen. 7.2.1Fortsatt stora behov av offentliga tjänster Besparingar i privat och offentlig sektor skiljer sig åt högst väsentligt. När företagen drabbas av vikande efterfrågan på grund av att konsumenterna väljer att inte köpa deras produkter är det naturligt att dessa gör sig av med personal. För den offentliga sektorn förhåller sig det annorlunda. De besparingskrav som kommer beror inte på minskad efterfrågan på offentliga tjänster. Tvärtom så ökar efterfrågan kontinuerligt. Förvisso minskar antalet barn i och gymnasieskolan något , men å andra sidan motsvaras detta nästan fullt ut av ökade behov inom den mer personalintensiva barnomsorgen. I landstingen är situationen likadan. Demografiska förändringar pekar inte mot några strukturella behov av nedskärningar. Tvärtom ökar behoven när befolkningen åldras. Efterfrågan på både och lanstingskommunal service och tjänster är fortsatt hög, nedskärningar nu innebär endast lägre kvalitet i verksamheterna. 7.2.2Uppsägningar i kommuner och landsting driver ned konjunkturen ytterligare För samhällsekonomin innebär nedskärningar i offentlig sektor att konjunkturen drivs ned ytterligare. När kommuner och landsting säger upp personal dämpas efterfrågan ytterligare och skatteintäkterna minskar, vilket ytterligare ökar behoven av nedskärningar. En negativ spiral nedåt startar. Att tillskjuta pengar till offentlig sektor är också ett mycket billigt sätt att upprätthålla efterfrågan i ekonomin. Skillnaden mellan att upprätthålla efterfrågan genom offentlig konsumtion och genom att stimulera efterfrågan genom till exempel skattesänkningar kan vara så mycket som faktor 10. Det vill säga den statsfinansiella kostnaden för att upprätthålla efterfrågan och sysselsättning är tio gånger dyrare genom skattesänkningar jämfört med att till exempel tillföra medel till kommuner och landsting. Den genomsnittliga kostnaden för att rädda ett jobb i kommunerna är ca netto. Beräkningsförutsättningen är att den anställda har en genomsnittlig lön i sektorn och är berättigad till arbetslöshetsförsäkring. Bruttokostnad för lön och arbetsgivaravgifter blir då ca . 7.3Kommunerna och landstingens ekonomi måste stärkas Regeringen säger sig vilja undvika nedskärningar i välfärden. Man säger sig bedriva en ansvarsfull politik som gör att nedskärningar kan undvikas. Men man gör tvärtom. De ekonomiska problemen skjuts över på kommunerna som tvingas till skattehöjningar eller nedskärningar för att klara sina balanskrav. Regeringens förståelse för den kommunala verksamheten är mycket låg och kommuner och landsting får i praktiken klara sig själva. Att då säga sig värna kärnan i välfärden klingar falskt. Till en inte obetydlig del bär regeringen ett direkt ansvar för den försämrade ekonomiska situationen i landets kommuner. Delvis till följd av regeringens försämringar i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen ökar nu kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd dramatiskt när arbetslösheten stiger (se diagram nedan). Kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd ökar med , vilket direkt tränger undan andra viktiga behov i skolan och barnomsorgen. Källa: /09:100, samt egna beräkningar. föreslog att kommunsektorn skulle tillföras 2009 och 2010 och vi står fast vid detta förslag (tabell nedan). Utöver detta menar vi att ytterligare sju miljarder, utöver vad regeringen nu föreslår, bör tillföras tillfälligt 2010 för att undvika nedskärningar i den offentliga verksamheten. Med vårt förslag kommer sysselsättningsnivån att kunna hållas nivå och onödiga uppsägningar kan undvikas. Höjda statsbidrag 2009, effekter i några kommuner Källa: SCB samt egna beräkningar. Den rådande ekonomiska situationen och regeringens politik skapar behov av höjda generella statsbidrag för att undvika nedskärningar och att den ekonomiska krisen går ut över barnomsorg och skola. Utöver detta har ambitioner att höja kvaliteten i den offentliga verksamheten. Vi presenterade i vår budgetmotion en rad kvalitetsförstärkningar inte minst i skolan där vi vill göra en kvalitetssatsning på pedagogisk utveckling och individualiserad undervisning till stöd för elever med sämre förutsättningar. Några andra kvalitetssatsningar utgörs av ökat stöd till elevhälsan, ett nytt stöd till regional kulturverksamhet, höjda statsbidrag till flyktingmottagande och ett investeringsprogram för bättre folkhälsa (se tabell 16 nedan). Vissa kvalitetssatsningar i kommuner och landsting () Bidrag till psykiatri och social psykiatri, elevhälsa m.m. Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Sammantaget har föreslagit ökade resurser genom generella och riktade statsbidrag på sammanlagt ca 8,5 miljarder till kommunerna och landstingen 2009. 8Minska det verkliga utanförskapet och öka tryggheten 8.1Regeringens paradfråga och dess misslyckande I valrörelsen menade de borgerliga partierna att deras viktigaste valfråga var att minska utanförskapet. Att minska utanförskapet har också tidigare angetts som regeringens viktigaste politiska fråga31. har tidigare kraftigt kritiserat regeringen för hur de använder begreppet utanförskap och hur regeringen har valt att definiera det. I vår ekonomiska budgetmotion 2008 utvecklades detta resonemang. Bland annat har vi varit kritiska till att begreppet utanförskap används om människor som är kortvarigt frånvarande från arbetsmarknaden medan det till exempel inte inkluderar människor som befinner sig helt utanför samhället. När konjunkturen nu försämras mycket kraftigt, när BNP backar och vi står inför en arbetslöshet som kan komma att bli lika allvarlig som under 1990-talskrisen väljer regeringen att tona ned pratet om utanförskap. I den ekonomiska vårpropositionen nämns begreppet utanförskap fem gånger jämfört med 40 i budgetpropositionen . Om detta beror på att utanförskapet mätt på regeringens sätt32 ökar (se diagram nedan) eller om det beror på att ett verkligt ökande utanförskap faktiskt står för porten är oklart. Källa: Budgetpropositionen. 8.1.1Det verkliga utanförskapet ökar Regeringen har genomfört ett stort antal reformer som sammantaget innebär att ett verkligt utanförskap växer fram i . Kraftiga försämringar av arbetslöshetsförsäkringen har gjort att ca 500000 människor lämnat a-kassan och står utan arbetslöshetsförsäkring när konjunkturen vänder nedåt. Åtstramningar och försämringar av sjukförsäkringen har gjort att tusentals människor kommer att utförsäkras .