ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Sk385 · 2009-09-29 00:00:00 — Avdragsrätt för donationer till forskning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattelättnader för donationer till forskning. I flertalet av våra grannländer och i de stora EU-länderna beviljas de som ger gåvor till forskning betydande skattelindringar. En donator privatperson eller företag gynnas ur skattesynpunkt i de allra flesta fall av att välja att donera medel till ett utländskt universitet eller en välgörande stiftelse snarare än ett svenskt. som land går dock förlorande ur detta. I beskattas donationer till forskning från privatpersoner fullt ut, och med de relativt höga skattenivåer som gäller så är skatteeffekterna betydande. I vårt grannland medges avdrag för donationer och gåvor till föreningar, stiftelser och institutioner som är godkända av skattverket. Regeringen bör se över möjligheten till ett regelverk liknande det danska för svenska donationer till forskning.
mot · GX02Sk386 · 2009-09-25 00:00:00 — Avdragsrätt för inköp av fordon till företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av avdragsrätten för ingående mervärdesskatt vid inköp av fordon. Företagare som för sin verksamhet behöver använda bussar med en totalvikt av högst i sin verksamhet får inte göra avdrag för ingående skatt (mervärdesskatten) vid inköp av bussen. Detta eftersom definierar (1 kap. 13 § ML) som personbil även buss och lastbil med skåpkarosseri, om fordonets totalvikt är högst och såvida det inte finns en luftspalt mellan förarhytten och lastutrymmet. De heltäckande bussarna utan luftspalt mellan hytt och lastutrymme klassas i momshänseende alltså som personbil och man får då inte göra avdrag för ingående skatt såvida inte bilen är inköpt för återförsäljning, uthyrning, persontransport (taxi), transport av avlidna eller körkortsutbildning (enligt 8 kap. 15 § ML). För flera företagare är dessa definitioner ett problem och regeringen bör därför se över möjligheterna att göra regelverket kring vad som skall vara momsbefriat bättre anpassat efter företagarnas behov.
mot · GX02Sk388 · 2009-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatternas betydelse för nystartade företag bör ses över. Entreprenörer startar företag och bidrar till fler jobb och bättre välfärd, men nyföretagandet är betydligt lägre bland svenskar än bland övriga européer. Därför bör uppmuntra nystartade entreprenörer i betydligt högre omfattning. Nyföretagandet i är lågt enligt Global Entrepreneurship Monitor (GEM) hamnar på 16:e plats av de EU-länder som ingår i deras mätningar. av svenskarna kan inte tänka sig att starta eget. Även bland det totala antalet företagare ser siffrorna dystra ut och utvecklingen går enligt rentav åt fel håll. Antalet företagare i EU-15 ökade , men i minskade antalet företagare . Initiativrika människor med en idé om att bygga företag måste premieras. Det handlar såväl om själva inställningen i samhället som om ekonomiska förmåner; trots allt är jobben och välfärden beroende av fler och växande företag. Staten eller samhället i övrigt kan på flera sätt uppmuntra en positiv inställning till företagande. Förutom information, utbildning, verksamhet som möjliggör långivning () och stöd till nyföretagande så borde staten även se över möjligheten till olika skattelättnader för just nyföretagande. Ekonomiska incitament är viktiga verktyg och bör i betydligt högre omfattning även användas för att premiera främst nyföretagande. Därför bör skatternas betydelse för relativt låga nyföretagande ses över. behöver fler företag som ger jobb och då måste förståelsen och kunskaperna om skatternas betydelse för nyföretagandet öka.
mot · GX02Sk398 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pension inte är bidrag utan uppskjuten lön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pensionärsskatten är orättvis. Det finns 33 000 pensionärer i , andelen pensionärer i länet är högre än för landet i genomsnitt. minskas de inkomstrelaterade pensionerna . Det betyder att länets pensionärer får mindre att röra sig med, enligt pensionärsorganisationerna i . Försämringarna fortsätter 2011. har regeringen infört en skatteskillnad mellan pensionärerna och förvärvsarbetande. Pension är inte bidrag utan uppskjuten lön. Varför uppskjuten lön ska ha en högre beskattning och hur detta skapar fler jobb kan inte regeringen förklara. Pensionärer ska stimuleras till att arbeta, menar regeringen. Det är bra om friska pensionärer får möjlighet att arbeta vidare på sin arbetsplats efter att ha uppnått , om de själva vill och inte känner sig ekonomiskt tvingade av dåliga ekonomiska villkor för pensionärer. Sak samma gäller ifråga om pensionärer har möjligheter till sidoinkomster via något nytt förvärvsarbete. Alla pensionärer har dock inte hälsa nog att fortsätta eller jobba vid sidan av. Många har hälsoproblem som inte alltför sällan har med tidigare yrkesliv att göra. Varför de ska straffas med en högre skatt för sin dåliga hälsa vill inte regeringen heller förklara. har av tradition varit ett industrilän och här finns också många som jobbar med tunga lyft inom vård och omsorg. Inte minst därför lär en lägre andel av pensionärerna än i andra län ha hälsa att arbeta efter pension. Sammanfattningsvis är pensionärsskatten en orättvis skatt som slår hårdast mot pensionärerna med dålig hälsa.
mot · GX02Sk402 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över mervärdesskatten på dans. Skilda verksamheter i vårt samhälle är belagda med olika momsnivåer. Ofta finns det en logik bakom det olika momsuttaget. Men det förekommer också att dessa skillnader i momsskattesats upplevs som mindre logiska och till och med svåra att förstå och förklara. Ett sådant exempel, d.v.s. en skattetillämpning som är mindre logisk och svår att förklara, är den så kallade dansbandsmomsen. Bakgrunden är följande: momsnivån vid en musikkonsert, där publiken enbart lyssnar till musiken, är . Motsvarande momssats så snart åhörarna utöver att lyssna också börjar röra sig till musiken är . Av någon anledning för de flesta svår att förstå stiger alltså momsnivån om man dansar och rör sig till den musik som framförs. Dansen är en folkrörelse som finns över hela landet och stora mängder människor samlas i och kring dansen för att umgås och må väl. Dansen har en viktig social funktion och den stärker folkhälsan genom den fysiska aktivitet som dansarna utövar. Med ett lika momsuttag vid dans som vid konsert, d.v.s. en lägre moms vid dans, skulle entréavgiften för dansare sänkas. Rimligen skulle då fler dansare uppleva sig ha möjlighet att dansa och att dansa oftare . Rimligen skulle också fler och mindre etablerade dansorkestrar och dansarrangörer lättare hävda sin verksamhet och vara kvar som aktörer med de minskade kostnader som en lägre momsnivå skulle innebära. Varför kultur som utövas i form av dans ska beskattas med 25 procents moms medan en annan kulturverksamhet i form av konsert är belagd med väsentligt lägre moms, är svårt att förklara eller att se logiken i. Den lägre momssatsen på konserter är att ge den kulturyttringen ett erkännande och stöd. Det är nu dags att också erkänna dansen som en värdefull kulturyttring i vårt samhälle. Momsnivån för musikverksamhet bör därför vara densamma vare sig åhörarna/publiken dansar till musiken eller inte.
mot · GX02Sk404 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av ett idrottsutövarkonto i syfte att uppnå en rimlig skattesituation för idrottsutövare. När det kommer fram idrottsutövare som hävdar sig på världsnivå hälsas det med glädje av den idrottsintresserade delen av svenska folket. Ett antal av dessa kommer under att få mycket höga inkomster, inkomster som de med nuvarande skattelagstiftning till stor del får lämna ifrån sig i skatt. Alternativet för dem är att bosätta sig i ett annat land med en förmånligare beskattning. Nuvarande ordning är inte rimlig och den gagnar inte någon, vare sig idrottsutövaren eller det svenska samhället som på detta sätt både tappar en bosättare och därtill inte får in någon skatt alls. Det finns därför skäl att införa ett idrottsutövarkonto. Det skulle innebära en speciallösning i skattelagstiftningen på ett liknande sätt som finns för andra grupper med ett ojämnt flöde på sina inkomster. Exemplen på dessa är många och som exempel kan nämnas skogskonto för skogsägare och upphovsmannakonto för författare. Gemensamt för dessa grupper är att de kan få stora inkomster som sedan följs av perioder med mindre inkomst eller t o m ingen inkomst alls. Pengar på ett så kallat idrottsutövarkonto skulle, på samma sätt som för de ovan omnämnda kontona, beskattas när de tas ut och inte, som gäller för en idrottsutövare, under intjänandeåren. Med borttagandet av förmögenhetsskatten har situationen för dessa idrottare klart förbättrats, men det finns likväl skäl till att införa ett idrottsutövarkonto som gör det möjligt att sprida inkomsterna över . I jämförelse med att idrottsutövaren skriver sig i utlandet skulle detta också ha en positiv betydelse i skattehänseende för samhället.
mot · GX02Sk408 · 2009-09-28 00:00:00 — Momsvillkor för second hand-butiker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om momsregler för second hand-butiker. Ideella second hand-butiker som bedriver olika former av social och humanitär verksamhet fyller flera viktiga funktioner i vårt samhälle. Verksamheten baseras på att gåvor från allmänheten skänks till organisationen. Dessa gåvor går sedan direkt eller indirekt till social och humanitär välgörenhet. Gåvor i form av kläder, skor, sjukvårdsmaterial etc. sänds direkt som bistånd till mindre bemedlade delar av vår värld. Andra gåvor som möbler, husgeråd och kläder destineras till försäljning i många second hand-butiker runt om i landet, vars överskott går till välgörande ändamål, både i och utomlands. Många människor i sätter värde på skänkandet av gamla kläder och möbler som ett sätt att göra en enskild insats för att indirekt hjälpa andra människor. Dessutom bidrar second hand-verksamheten till återanvändning av diverse saker, en viktig aspekt i klimatförändringarnas tid. Ideella second hand-butiker är momsbefriade, och bör så förbli. Då kan hela verksamhetens överskott gå till välgörande ändamål istället för att staten drar av en fjärdedel i moms. Men denna ideella verksamhet hotas nu att momsbeläggas enligt direktiv från Europeiska unionen. Detta skulle medföra kraftigt ökad administration och arbetsbelastning, minskade intäkter och följaktligen minskad social och humanitär verksamhet. Det skulle vi alla förlora på. Det är orimligt att samma varor som det redan betalats moms för vid första inköpstillfället, innan de skänks till en second hand-butik, ska momsbeläggas igen. Dubbelbeskattning står i strid med EU:s egna regler på området som dessutom uppmanar medlemsländerna att själva bedöma vad som är rimligt i dessa fall. Dessutom är det så att den ideella second hand-handeln sker med varor människor skänkt, då finns inga kostnader att dra av. EU-regler som berör beskattning understryker att vissa verksamheter ska undantas skatteplikt med hänsyn till allmänintresset, så som varor som är nära kopplade till socialt bistånd, förutsatt att det inte medför snedvridring av konkurrensen. Det finns inga kommersiella företag som i privat vinstsyfte säljer begagnande varor som skänkts från allmänheten. Alltså finns ingen motsvarighet till ideella verksamheters försäljning av skänkta begagnade varor, och således existerar inte heller någon form av konkurrenssnedvridning på detta område. Dessa principer används i andra EU-länder som , , , och . Där momsbeläggs inte ideella verksamheter som säljer skänkta varor. Gåvor för allmännyttig verksamhet har varit skattebefriade. Momsbeskattning för de ideella organisationer som genom försäljning av skänkta varor bidrar med social och humanitärt bistånd skulle vara djupt orättvist. Om en momsbeläggning ändå införs enligt direktiv från EU bör regeringen hitta lösningar för att se till att sektorn kan fortsätta sin verksamhet och bidra till ideell verksamhet. Ideella second hand-butiker bör förbli momsbefriade.
mot · GX02Sk410 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgad skattereduktion för hushållsnära tjänster genom införande av RIT-avdrag. Regeringen har ett brett program för fler arbeten i ekonomin. Det ska inte bara löna sig att arbeta, utan också bli mer attraktivt att anställa och enklare att starta och driva företag. Som en del av regeringens jobbpolitik har avdrag införts för hushållsnära tjänster, reparationer, ombyggnad och tillbyggnad. Syftet med reformen har varit att stimulera fler arbetstillfällen inom denna sektor samt göra fler jobb synliga (och därmed beskattningsbara) i ekonomin. Många studier visar att satsningar på IT och kommunikation har haft positiva effekter på långsiktiga tillväxt och utveckling av välstånd. Flera studier visar även att investeringar på elektronisk infrastruktur är samhällsekonomiskt lönsamma och till viss del självfinansierande. Precis som IT & Telekomföretagens rapport, Färdplan för tillväxt och välfärd en uppdaterad IT-politik (2009), visar så är det att utvidga skattereduktionen för hushållsnära tjänster, så att den även omfattar avdrag för IT-tjänster i hemmet. Regeringen bör med andra ord se över möjligheten att införa ett så kallat RIT-avdrag.
mot · GX02Sk416 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnskatten. För att klara av konkurrensen från uppkommande ekonomier såsom och har många gjort analysen att vi i och i större utsträckning ska börja konkurrera med forskning och utbildning. Vi ska möta den nya världsekonomin med kunskap och inte med låga löner eller dåliga arbetsvillkor. Det är en bra ambition och vi måste uppmuntra våra unga att utbilda sig och uppmuntra till forskning. Men just nu står den uttalade ambitionen i stark kontrast till hur det faktiskt är i verkligheten. De som utbildat sig på högskolan har ofta dragit på sig stora lån för att få livet att gå ihop . Här finns ett samband mellan lån och utbildning. En högre utbildning innebär i de allra flesta fall även ett högre lån från CSN, detta som vi uppmuntrar våra unga att studera utomlands under ett eller av sin utbildning, vilket i sig leder till ännu högre lån. För att kunna betala tillbaka dessa lån så måste det vara möjligt att tjäna pengar utan att staten straffbeskattar utbildning. Det är bra att vi uppmuntrar våra unga att vidareutbilda sig, men det blir väldigt konstigt om staten å ena sidan ger CSN-lån och å andra sidan tar det man tjänar på utbildningen genom värnskatten. Jag anser inte att det är en rättvis skattepolitik att straffa dem som har genomgått en avancerad utbildning. Det blir ett moment 22 för staten när man först uppmanar till utbildning och sedan straffbeskattar den som gör staten till viljes. Jag anser att man bör se över om det finns en möjlighet att avskaffa värnskatten när den ekonomiska situationen så tillåter.
mot · GX02Sk417 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ränta på uppskov. Med den nya regeringen har vi avskaffat fastighetsskatten till förmån för en mycket mindre och mer begriplig avgift. Det är en reform i rätt riktning. Reformen innebär att man på ett säkert sätt kan planera sin ekonomi och alla får mer pengar kvar i plånboken än om vi hade fortsatt med det gamla systemet. Reformen innebär att man kan få ett uppskov på reavinstbeskattningen på i händelse av att man investerar pengarna i en ny och dyrare lägenhet. Tanken med uppskov anser vi vara helt korrekt och det underlättar för människor att skaffa sig ett boende man trivs med, framförallt i de delar av livet då familjesituationen förändras och behovet av större lägenheter dyker upp. Det är även positivt för de som bor i Stockholms-, Malmö- och Göteborgsområdena, där prisbilden för boendet är annorlunda än för övriga . Men i och med att man får ett uppskov för att underlätta för vidare investeringar i boende så har man i realiteten inte realiserat vinsten. Därför anser vi att räntan på uppskovsbeloppet är orättvis och slår hårt framförallt mot storstadsregionerna. Att betala för något som man i realiteten inte har är inte rimligt. Vi anser att man bör se över möjligheten att ta bort denna extraränta när statsfinanserna så tillåter.
mot · GX02Sk423 · 2009-09-24 00:00:00 — Olika skattesatser för löntagare och pensionärer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ha lika beskattning för pensionärer och löntagare. Det skattesystem som den borgerliga regeringen har infört innebär att pensionärerna betalar mer i skatt på sitt uppskjutna löneanspråk på tidigare utfört arbete än vad löntagaren betalar i skatt på sin lön. En starkt bidragande orsak till snedfördelningen är att regeringen har infört ett s.k. jobbskatteavdrag som enbart riktar sig till löntagare. Det orimliga resultatet är att vi nu har olika skattesatser för löntagare och pensionärer. Så kan vi inte ha det i . De smärre justeringar som regeringen gjort inom pensionsområdet kompenserar inte de skattemässiga skillnader som det så kallade jobbskatteavdraget skapar. Faktum kvarstår att vi är det enda land av 53 länder som redovisat som beskattar pensionärerna högre än de yrkesverksamma. Detta är orättvist och diskriminerande. Det är en rättvisefråga i ett solidariskt samhälle att alla beskattas enligt samma principer. i (s)
mot · GX02Sk428 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ytterligare höja grundavdraget för pensionärer. Regeringen har tidigare genomfört flera reformer för att förbättra situationen för äldre, exempelvis höjt bostadstillägg, ökad valfrihet i äldreomsorgen och dubblerat jobbskatteavdrag för alla som arbetar efter . I budgetpropositionen fattades beslut om sänkt skatt för ålderspensionärer med ingen eller låg inkomstpension. Skattelättnaden lämnades i form av förhöjt grundavdrag vid taxerade inkomster upp till ca och omfattar av åldersgruppen (). har högst skattetryck i världen efter med en marginalskatt på . Regeringen arbetar hårt för att uppnå full sysselsättning, men det tar tid när en finanskris slagit hårt mot ekonomin. Inkomsterna för omkring 1,7 miljoner pensionärer varierar kraftigt, vilket gör det svårt att beskriva deras ekonomiska levnadsförhållanden i en enhetlig bild. Vissa pensionärer erhåller tjänstepension alternativt har egen delvis finansierad pension (genom sparat kapital, pensionssparande etc.) medan andra enbart lever på garantipension. En betydande del av pensionärerna lever under ekonomiska förhållanden med förhållandevis små marginaler. I spåren av finanskris och lågkonjunktur är förväntade inflationshöjningar och stigande matpriser något som oroar många pensionärer och minskar redan pressade ekonomiska marginaler. Bland de sämst ställda återfinns de äldsta pensionärerna, kvinnor, som inte sällan är beroende av endast garantipension. De riktade skattelättnader som gjorts är välbehövliga, och kommer att bidra till en förbättrad ekonomi för många ålderspensionärer. kan det finnas anledning att vidare se över möjligheterna för ytterligare åtgärder. I linje med regeringens politik om fler människor i lönsamt arbete omfattar jobbskatteavdraget människor i arbete och således inte pensionärer. Med fler i lönsamt arbete ökar tillväxten och ekonomin, vilket även påverkar pensionerna positivt. Garantipensionen omfattas dock inte av den följsamhetsindexering som räknar upp ålderspensionen med genomsnittsinkomsten utan räknas enbart upp i takt med konsumentprisindex, vilket oroar pensionärerna. innebär jobbskatteavdraget en förbättrad köpkraft för människor i arbete, vilket är bra. En förbättring av pensionärernas ekonomi kommer även den sannolikt att användas till ökad konsumtion, vilket i sin tur ytterligare bidrar till tillväxten. En förbättring av köpkraften för pensionärerna kan således utgöra ett effektivt komplement till jobbskatteavdraget. När ekonomin så tillåter bör man ytterligare sänka skatten för alla pensionärer. Det finns behov av att se över möjligheten till ytterligare höjning av grundavdraget så att skattelättnaderna för pensionärer närmar sig jobbskatteavdragets effekter.
mot · GX02Sk429 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnskatten. I finanskrisens och lågkonjunkturens spår är det av stor vikt att behåller den bästa arbetskraften. Vårt land behöver en arbetsstyrka med såväl spetskunskap som kvalificerad kompetens och hög utbildning. En förutsättning för att vi skall kunna konkurrera med andra länder om kvalificerad arbetskraft, framförallt uppkommande ekonomier såsom och , är att våra inkomstskatter harmoniseras med övriga . Den svenska skattbördan är fortfarande långt högre än i andra jämförbara länder. I betalar man statlig skatt redan vid en månadslön på ca , vilket bland annat innebär att man tvingas betala i skatt på framtida löneökningar. Lyckas man komma upp i en månadslön på ca betyder värnskatten att man därutöver måste betala i marginalskatt. Bland våra skandinaviska grannar har vi de högsta marginalskatterna, och i Europeiska mått ligger vi klart i topp. Det är inga placeringar som vi ska vara stolta över. För statsfinanserna spelar värnskatten ingen avgörande roll, tvärtom skulle ett avskaffande öka tillväxten och bidra till en bättre välfärd eftersom fler resurser skulle frigöras för konsumtion och investeringar. En förutsättning för bättre tillväxt är bland annat ökat entreprenörskap och företagande, och då måste det löna sig att både skaffa utbildning och starta företag. Höga inkomster, som kanske gäller , måste ställas mot tidigare insatser eller uppoffringar framförallt om sådana insatser innebär längre utbildning med medföljande studielån och skulder. Om man inte tar hänsyn till sådana faktorer finns det en risk att färre väljer att göra sådana uppoffringar, vilket påverkar tillväxten negativt. Värnskatten fungerar alltjämt som en särskild straffskatt för dem som väljer högre utbildning och ökat entreprenörskap. Värnskatten gör mer skada än nytta och bör, när ekonomin så tillåter, avskaffas.