mot · GX02Sf318 · 2009-10-04 00:00:00 — Enligt har andelen barn till separerade föräldrar som bor växelvis hos sin mamma och pappa ökat från 2005. När barnen lever i växelvis boende mellan föräldrarna tar bägge vårdnadshavarna ett aktivt delat ansvar för omsorgen om barnen. Därför bör föräldrar gemensamt kunna begära att få barnbidraget delat vid växelvis boende när föräldrarna är överens om det. motsätter sig däremot en tvångsdelning av barnbidraget vid växelvis boende. Barnbidraget är till för att i viss utsträckning täcka de kostnader som är förknippade med barnet, för att utjämna skillnaderna mellan dem som har barn och dem som inte har barn. Det finns inga färska undersökningar som visar hur dessa kostnader fördelar sig vid växelvis boende. Enligt utredningen en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor (SOU 2001:54) har ensamstående mödrar fått det allt sämre i relation till andra hushållstyper , och dessa hushåll har i mindre utsträckning lyckats tillgodogöra sig det ekonomiska uppsving som inleddes . På frågan varför ensamstående mödrar överlag tycks missgynnas ekonomiskt tas det bl.a. upp att kvinnor ofta har huvudansvaret för barnens försörjning. Mot denna bakgrund bör regeringen tillsätta en utredning som ser över hur kostnaderna för barnets försörjning fördelar sig vid växelvis boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.2Höjt och reformerat underhållsstöd Underhållsstödet fyller en viktig funktion vad gäller att se till att vårdnadshavare uppfyller sitt försörjningsansvar för barn även efter separation mellan vårdnadshavare. Det är viktigt att underhållsstödet uppfattas som rättvist. Genom de regeländringar som gjordes av underhållsstödet 1994, blev ersättningsnivån beroende av regeringsbeslut för att höjas. Därefter låg stödet oförändrat på samma nivå fram till den höjning på som genomfördes i och med budgetpropositionen . Stödets värde har därmed urholkats kraftigt. föreslår i vårt budgetalternativ att underhållsstödet höjs med och att det värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen genom att det knyts till prisbasbeloppet. Därför bör regeringen återkomma med förslag på hur en sådan indexering av underhållsstödet bör genomföras. Detta bör begära. fastställs återbetalningsskyldigheten av underhållsstöd på inkomst bakåt i tiden. Det innebär problem för de umgängesföräldrar som får stora förändringar av inkomstunderlaget. anser därför att det finns behov av att applicera en s.k. CSN-metod vid beräkning av inkomstunderlag. Detta skulle innebära att återbetalningsskyldigheten bestäms utifrån dagsaktuell inkomst om inkomsten ändrats . På grund av beräkningsreglerna för underhållsstöd är det många föräldrar som inte kan bli skuldfria. av alla som genomgår skuldsanering får nya skulder till för underhållsstöd. efterger inte dessa skulder. Det innebär att människor som genomgår skuldsanering fortfarande har stora skulder. Bland de 480000 personer som har skulder i register har skulder för underhållsstöd till . En förändring av beräkningsreglerna enligt CSN-modellen skulle troligtvis minska detta antal. Överskuldsättning är ett stort samhällsproblem. Enligt kronofogden finns det ca 400000 personer som befarar att de inte kommer att kunna betala sina räkningar . Mot denna bakgrund bör regeringen ändra beräkningsgrunden för underhållsstödet enligt CSN-metoden vid beräkning av inkomstunderlag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare måste frågan om finansiering av umgängesresor få sin lösning vad gäller vårdnadshavare som inte har ekonomisk möjlighet att resa och träffa sina barn. Möjligheten att tillhandahålla ekonomiskt stöd som är reglerat inom ramen för underhållsstödet och återbetalningsskyldighet bör därför övervägas. menar att detta är väsentligt för att framför allt umgängesföräldern ska uppleva underhållsstödsystemet som rättvist. Därför bör regeringen återkomma med förslag på förbättringar angående umgängesresor i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.3Barnbidragshöjningar för ekonomiskt utsatta barn påvisade i promemorian Ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41) att barnbidraget förlorat i värde . Särskilt drabbade är de barn som lever i familjer som helt eller delvis är beroende av ekonomiskt bistånd. Trots detta faktum omfattas inte dessa barn av generella barnbidragshöjningar eller höjningar av underhållsstödet. Orsaken är att det ekonomiska biståndet reduceras med motsvarande summa som barnbidraget eller underhållsstödet höjs. Detta betyder att redan utsatta barn inte får del av den ökade välfärden på samma sätt som andra barn. har kämpat för en ändring av detta så att också de allra fattigaste ska omfattas av höjningar av barnbidrag och underhållsstöd. En åtgärd för att komma till rätta med detta är att bidragsformer som barnbidrag och underhållsstöd undantas som beräkningsgrund för det ekonomiska biståndet. En alternativ lösning för att de ska få del av höjning skulle kunna vara att riksnormen för ekonomiskt bistånd automatiskt räknas upp vid höjningar av bidragsformer som barnbidrag och underhållsstöd. För att inte välbehövliga satsningar på barnfamiljerna ska riskera att medverka till ökade klyftor bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag till lösning i enlighet med det ovan angivna för att ekonomiskt utsatta barn ska omfattas av generella höjningar av barnbidrag och underhållsstöd. Detta bör begära. 8Ändrade mål för ökad jämställdhet Regeringen har ändrat målsättningen för den ekonomiska familjepolitiken från att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden till att den ekonomiska familjepolitiken skall bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. har avvisat denna ändring eftersom den undanröjer det omfördelande syftet med trygghetssystemens utformning. Vi föreslår istället att ett tillägg görs till den tidigare målformuleringen som slår fast att politiken även ska vara utformad på ett sådant sätt att den bidrar till en utveckling mot ökad jämställdhet i samhället. Arbetet för en jämställd arbetsmarknad bedrivs inte enbart inom arbetsmarknadspolitiken utan måste ske parallellt med arbetet inom andra politikområden, inte minst familjepolitiken. En utvecklad målformulering med dessa utgångspunkter skulle inte stå i motsättning till ett fokus på barns bästa, utan kan snarare sägas förstärka detta. Barn behöver ett jämställt samhälle för att deras bästa ska vara en reell möjlighet. Barn mår bra av att ha flera vuxna som står dem nära och av att ha föräldrar som har trygga jobb med rättvisa löner. Också barn gynnas av ett arbetsliv som ser både män och kvinnor som självklara föräldrar. Att stärka kvinnors ekonomiska förutsättningar är att stärka barnens skydd mot fattigdom. föreslår mot denna bakgrund följande lydelse av målformuleringen för politikområdet Ekonomisk familjepolitik: Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska och jämställdhet mellan könen skall uppmuntras inom ramen för den generella politiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Ändrad benämning på politikområdet Familjebegreppet, som det används inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik, utgår från kärnfamiljen som norm. Denna fokusering är också ett tydligt heteronormativt uttryck. vill komma bort från denna fastlåsning och istället sätta barnen i centrum. Vi vill understryka vikten av att barn får växa upp i en trygg miljö med fungerande vuxna omkring sig. Utgångspunkten är att det är barns vårdnadshavare som utgör barnets trygghet. Att det biologiska föräldraskapet ofta sammanfaller med vårdnaden är i detta sammanhang av mindre betydelse. Det är utifrån barnens behov av social och ekonomisk trygghet vi formulerar vår politik. För att samstämmighet ska råda med trygghetssystemets avsikter bör politikområdet byta benämning till Ekonomisk barnpolitik. bör rekommendera regeringen att en sådan ändring kommer till stånd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.