mot · GX02T536 · 2009-10-06 00:00:00 — Själva syftet att minska trängseln och miljöpåverkan förfelas och vi fortsätter att bygga in oss i klimatförstörande strukturer för femtio, framöver. Det behövs en grundlagslagändring så att trängselavgifterna kan förvaltas lokalt. Beslut om användningen av intäkterna ska inte behöva gå via . Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med förslag om hur trängselavgifterna ska kunna förvaltas lokalt, för att möjliggöra en grundlagsändring i samband med nästa val. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 9.18Förmånsbeskattning som gynnar bilisten För förmånstagaren är en tjänstebil i regel något billigare att köra än om han/hon skulle tanka motsvarande bil privat. Om arbetsgivaren även betalar bränslet för privat körning beskattas förmånen utifrån marknadsvärdet gånger 1,2, vilket leder till att det blir billigare att låta arbetsgivaren betala bränslet än att betala själv med skattad inkomst56. Utifrån ett klimatperspektiv är det oacceptabelt att bilen som är en klimatbov subventioneras. Även utifrån ett genusperspektiv är det problematiskt, eftersom det framför allt är män som har tjänstebil medan kvinnor i större utsträckning åker kollektivt57. vill ändra detta så att drivmedel som betalas av arbetsgivaren inte blir billigare än om en privatperson gör motsvarande tankning med skattad inkomst. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 9.19Ta bort bilparkeringar för att öka cykelns framkomlighet har många av storstäderna kapacitetsbrist på cykelnäten. En effektiv åtgärd för att öka cykelns framkomlighet är att ta bort kantparkeringar och använda utrymmet till att bygga cykelbanor eller cykelfält. Det är ett tydligt sätt att prioritera cykeln i gaturummet. kan åtgärder göras för att öka framkomligheten i kollektivtrafiken. har tidigare föreslagit att bussfiler ska införas på stadsgator bredare än , vilket också i många fall kräver att parkeringsplatser för bilar tas bort. Vi anser att ska få i uppdrag att utfärda rekommendationer för hur kantparkeringar ska tas bort för att ge utrymme för kollektivtrafik och/eller cykel. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 9.20Gratis parkeringsplats för bilar ska alltid beskattas är fri parkeringsplats förmånsbeskattad, men det finns flera tillfällen då dagens system inte fungerar, till exempel vid beskattning av förmånsbilar. vill att när arbetsgivaren tar kostnaden för en parkeringsplats som arbetstagaren annars skulle ha betalat för så ska det alltid förmånsbeskattas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Detta oberoende av om en privat bil ingår i tjänsten eller inte. Särskilt angeläget är det att förmånsbeskatta gratis parkering vid arbetsplatsen i städer, där priset för parkering är högt och där det finns reella alternativ för arbetspendling i form av kollektivtrafik. är gratis parkering vid arbetsplatsen inte skattepliktig om bilen används i tjänst över ett visst antal dagar och en viss årlig körsträcka. Ett av problemen vad gäller beskattningen av fri parkeringsplats gäller förmånsbilarna. Beskattningen av förmånsbilar utgår från ett schablonvärde som inte tar hänsyn till andra tillkommande förmåner, som till exempel fri parkeringsplats. En parkeringsplats i är värd mycket mer än en parkeringsplats i , och borde beskattas därefter. Så är det inte . I praktiken subventionerar alltså landsbygden storstädernas förmånsbilar. Detta förhållande missgynnar både klimatet och de boende på landsbygden som är beroende av bil. Därför bör en översyn av beskattningen av förmånsbilar göras utifrån ett klimatperspektiv. I en undersökning i fick resenärer som använder bilen till och från arbetet svara på frågan hur mycket de betalar för en parkeringsplats. av de tillfrågade uppgav att de inte betalar för sina parkeringsplatser. Om marknadsmässiga parkeringsavgifter skulle gälla angav att de skulle byta till annat färdmedel58. Mycket tyder på att fusket i dagens system är stort59. Därför bör få i uppdrag att skärpa kontrollen av beskattningen av fri parkeringsplats. 9.21Kommunal parkeringsavgift på arbetsparkering Tillgången till parkeringsplatser, särskilt heldagsparkering, är en avgörande faktor som påverkar hur attraktiv bilen är som färdmedel för arbetspendling. En mer restriktiv strategi och effektiva åtgärder när det gäller arbetsplatser främjar därför kollektivtrafiken. En förutsättning är att det finns en effektiv kollektivtrafik som kan nyttjas istället för bilen. Att belägga arbetsplatsparkering med en avgift skapar ett incitament för arbetsgivare och pendlare att överväga andra sätt att resa än med bil. Vi föreslår därför att lagutrymme skapas för kommuner att ta ut en avgift för parkering av fastighetsägare enligt brittisk eller australiensisk modell. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Därmed skapas ett incitament att hålla antalet särskilt anordnade parkeringsplatser minimalt, respektive att omvandla långtidsparkering till korttidsparkering. Om avgiften för parkeringsplatsen dessutom öronmärks för kollektivtrafiksatsningar kan åtgärden ha en dubbel effekt. Förslaget omfattar inte parkeringsplatser som reserverats för rörelsehindrade. Felparkerade bilar är ett bekymmer för framkomligheten och innebär också en fara för cyklister. Enligt förslag från Parkeringsutredningen60 bör ett parkerat fordon få flyttas om övriga förutsättningar för flyttning är uppfyllda. Vi föreslår ytterligare en skärpning så att ett parkerat fordon får flyttas om övriga förutsättningar för flyttning är uppfyllda. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. föreslår även att man öppnar möjligheten för att under vissa särskilda förutsättningar använda mekaniska anordningar för att låsa fast ett fordons hjul, så kallad klampning. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Ett annat problem är att cykelbanan ofta används som taxificka eller för att lossa och lasta varor. anser att parkeringsbolagen borde få ökade krav på att bötesfälla bilar som parkerar i cykelbanan. Bötesbeloppen borde höjas för att i högre utsträckning avskräcka förare från att parkera i cykelbanor och cykelfält. Arbetsgivare kan göra mycket för att underlätta cyklandet, både till och från arbetet, men också vid tjänsteärenden. För många arbetsgivare är det självklart att ha bilparkeringsplatser till sina anställda. Minst lika självklart borde det vara att ha bra och säkra parkeringsmöjligheter för cyklar eftersom ökat cyklande betalar sig genom en friskare personal. Arbetsgivaren kan också på olika sätt styra över kortare tjänsteärenden till cykel. Tjänstecyklar kan till exempel ordnas genom leasingavtal med en lokal cykelhandlare. har många, framför allt högre chefer, tjänstebilar fast de inte behövs i tjänsten. Många undersökningar visar att tjänstebil ökar andelen bilresor, såväl i tjänsten som privat. anser därför att endast de tjänstebilar som verkligen behövs, exempelvis inom , borde finnas kvar. De företag som erbjuder tjänstebil ska erbjuda cykel som ett alternativ. För att underlätta även för lite längre arbetspendlande med cykel är duschmöjlighet på arbetsplatsen viktigt. gäller att: På arbetsställen, där arbetet är smutsande eller svettdrivande, skall det finnas tillgång till dusch.61 För kontorsarbetsplatser och liknande finns inga krav om dusch utan där räcker det med tvättplats i anslutning till toalett. anser att det är rimligt att större arbetsplatser, oavsett typ av arbete, erbjuder sina anställda möjlighet att duscha för att uppmuntra och möjliggöra transport till arbetet som kräver fysisk aktivitet. Att låta cykling utomhus räknas som träning, precis som cykling på gym, borde vara en självklarhet. Arbetsgivare borde därför få lov att subventionera inköp av en cykel på samma sätt som inköp av ett gymkort. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 9.24Resepolicy för myndigheter och statliga bolag Staten är direkt eller genom statsägda bolag en betydande arbetsgivare. En resepolicy som tydligt styr tjänste- och arbetsresor skulle därför ha en kännbar effekt på kollektiv- och cykeltrafik. Krav på en tydlig, möjligen gemensam, resepolicy som gynnar klimatsmart resande för samtliga statliga myndigheter och statsägda bolag skulle vara en stark signal till omvärlden och kollektivtrafikbolagen. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Samtliga arbetsgivare kan genom tydliga resepolicies styra sina arbetsresor så att primärt cykel och kollektivtrafik används där så är möjligt. Det sker i viss mån , men skulle kunna utvecklas i större utsträckning. Vidare kan arbetsplatser i offentlig sektor främja nyttjandet av arbetspendling med kollektivtrafik genom att begränsa utbudet av bilparkeringsplatser och öka utbudet av cykelparkeringsplatser, ge bidrag till kollektivtrafikkort samt genom att påverka att det finns lämpliga hållplatser och förbindelser för de egna anställda. 9.25Kommunala parkeringsbolag med helhetsgrepp Ett problem när det gäller cykelinfrastrukturen är finansieringen. Kommunens budget verkar aldrig riktigt räcka till. En möjlighet som används i andra länder är att låta det kommunala parkeringsbolaget även ta hand om cykelparkeringen. Målet för bolaget blir då att låta bilparkeringen betala för cykelparkeringen. vill att denna typ av finansiering ska uppmuntras även i svenska kommuner. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 9.26Inte en krona inte en euro till klimatstörande investeringar EU är en viktig aktör när det gäller offentliga investeringar i infrastruktur, både i medlemsländerna och i vår omvärld. EU har möjlighet att påverka utvecklingen i rätt riktning, bland annat genom lagstiftning. Ett exempel är att EU:s krav på partikelhalter i unionens storstäder har gjort att cykeln blir ett effektivt medel för att få ner mängden partiklar. Men som man säger sig prioritera hållbar utveckling och klimatet satsar man enorma resurser på väginvesteringar för bilar. Som exempel kan nämnas The Baltic Sea Strategy som ska möjliggöra förbättrad infrastruktur längs hela . Strategin är framtagen som EU:s första regionala strategi och ska koordinera EU-fonder och medlemsstaternas arbete. Tanken är att ska bli en konkurrenskraftig och hållbar region. Men tittar man på investeringarna är det allt annat än hållbart. Det kommer att bli mer fossildriven sjöfart och fler och snabbare vägar, i princip inga resurser satsas på att förbättra cyklingen. är ett nätverk bestående av tolv europeiska organisationer och sköts av (där Cykelfrämjandet ingår) tillsammans med olika nationella center. Euro 10 är ett förslag till sammanhållen cykelväg runt på . Cykelorganisationerna arbetar aktivt för att detta projekt ska ingå i och att man även gör en cykelväg runt Gotland62. Offentliga investeringar är otroligt viktiga för att vi ska lyckas ställa om samhället . Därför menar vi att alla de medel som planeras för att utvidga kapaciteten för flyg, person- och lastbil bör överföras till investeringar som underlättar för klimatvänliga transporter av människor och gods. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. väljer många att ta med sig bilen då de åker till . vill införa ekonomiska styrmedel så att fler människor lämnar bilen hemma och istället tar med sig cykeln. Det kan innebära bra paketpris på att ställa bilen på fastlandet, ta med sig cykeln på båten, kombinerat med anpassat boende och god information till cyklister. Rikstrafiken bör i upphandlingen av Gotlandstrafiken ställa krav på säker och trygg bilparkering i och och därmed uppmuntra att lämna bilen på fastlandet. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Låt bli en riktig cykelö med högklassig cykelväg runt hela kusten, gärna som en del av en sammanhållen cykelväg runt och . 9.28Kom ihåg cykelbanan vid byggande av två-plus-ett-väg När man bygger nya vägar, till exempel två-plus-ett-vägar eller breddar befintlig väg, försvinner ofta vägren där man har kunnat cykla. anser att eller kommunen inte ska kunna ta bort cykelväg eller cykelbar vägren utan att ersätta den med en ny likvärdig eller bättre väg. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Samma sak gäller när biltrafiken intensifieras så mycket att man måste bygga en tunnel eller en bro för att en cykelöverfart är säker ur trafiksynpunkt. Dessa pengar ska tas från vägbudgeten eftersom det är biltrafiken som orsakar det ändrade behovet och därmed kostnaden. Kombinationen av klimatsmarta transportmedel behöver underlättas. är förutsättningarna att ta med sig cykel på tåget eller i kollektivtrafiken begränsade. Kollektivtrafiklagen behöver ändras att det blir obligatoriskt att ställa krav i upphandlingen på att resenärerna ska kunna ta med sig cykel på kollektivtrafiken, i den mån det inte tränger ut resenärer, och att det vid stationer ska tillhandahållas säkra och väderskyddade cykelparkeringar. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Motsvarande krav bör ställas vid interregional trafik. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Inte minst är det betydelsefullt att kunna ta med cykeln på tåget för att öka möjligheterna för cykelturism. Det bör även förtydligas i Jernhusens regleringsbrev att det ska finnas bra och säkra cykelparkeringar på tågstationer för att underlätta kombinationen av cykel och tåg. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. 9.30Prioritera motorfordon vid bristande efterlevnad av trafikregler Utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv är motorförares brott mot trafikreglerna mer allvarligt än en cyklists. En cyklist som inte har lyse är främst en fara för sig själv medan en bilist som kör mot rött är en fara för fler än sig själv. Självklart ska alla trafikanter följa trafikreglerna, det är en förutsättning för ett fungerande och säkert trafiksystem. Men vi anser att det är viktigt att de resurser polisen har för att följa efterlevnaden av trafikreglerna kanaliseras där de gör mest nytta utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Vi anser därför att polismyndigheten bör prioritera bristande efterlevnad av trafikregler när det gäller motorfordon högre än i fråga om cyklar, med anledning av att motorfordon utgör en större fara för andra trafikanter. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. samhällsplanering, , , s 14. samhällsplanering, , , s 15. Strategi för minskat transportberoende, MVB (Miljövårdsberedningen) 2006:2, s 35. Strategi för minskat transportberoende, MVB 2006:2, s 34. Strategi för minskat transportberoende, MVB 2006:2, s 3435. , Per, Bilsamhället , expertis och regelskapande i efterkrigstidens , Stockholmia förlag, 2008, s. 19. i bilsnål samhällsplanering, , , s. 21. Mail från , fil aktivitet & hälsovetenskap. och roligt med vandrande skolbuss. och roligt med vandrande skolbuss. Rapport vores vision CPH 2015, . (city). SvD 09-08-15, Livsfarligt att cykla i City. Nationell strategi för ökad och säker cykeltrafik (2000:8) s. 8. , sammanfattning av Män och kvinnor i trafiken. Mail från fil , källa , . Debattartikel av , , , . , Byggd miljö och fysisk aktivitet stödjande miljöer för fysisk aktivitet, s. 6. , statistiskt material från SCB 2007. Mail från , fil aktivitet & hälsovetenskap, . Natur, nr 2008-3. Etapp, stadsarkitektkontor nr 5, 2009. , Publikation 2000:8, Nationell strategi för ökad och säker trafiksäkerhet Mer cykeltrafik på säkrare vägar, s. 7, 21. Statistik, 2007:19, RES 20052006, Den nationella resvaneundersökningen, s. 22. cykelfält som skakade , , m.fl. s. 5157. DN 090816, Föräldrar som lämnar barn stor trafikfara vid skolor. cykelfält som skakade , , m.fl. s. 6465. Safety in numbers, , content/abstract / 9/3/205. Nationell strategi för ökad och säker cykeltrafik (2000:8) s. 67. Nationell strategi för ökad och säker cykeltrafik (2000:8) s. 65. Decision support for cycle planning, , s. 3. PM , dnr 2008:1764. i bilsnål samhällsplanering, , , s 21. Logistikmagasinet, nr 2 . Nationell strategi för ökad och säker cykeltrafik (2000:8) s. 77. Mail från , i . 09-08-17, Fartdårar pejlas av skolans elever. , PM Subventioner av fossila bränslen, , s 9 (med hänvisning till ), siffran togs fram då avdrag gjordes för kostnader , vilket nu är ändrat till . framåt Nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, Underlagsrapport åtgärdsområde Beskattning/Regelverk, s. 7. framåt Nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, Underlagsrapport åtgärdsområde Beskattning/Regelverk, s. 5. framåt Nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, Underlagsrapport åtgärdsområde Beskattning/Regelverk, s. 5. Strategi för minskat transportberoende, Miljövårdsberedningens promemoria 2006:2, s.75. framåt Nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, Underlagsrapport åtgärdsområde Beskattning/Regelverk, s. 14. 102 § i AFS 2000:42 Arbetsplatsens utformning. Svenska Cykelfrämjandet, seminarium i .