mot · GW02U15 · 2009-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2008/09:114 Strategisk exportkontroll 2008 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 5Ett regelverk med många kryphål4 5.1Krigsmaterielutredningen (Krut)4 6Riktlinjer för krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel6 8PGU politik för global utveckling7 9Import och uthyrning av krigsmateriel8 10Ökat krigsmaterielsamarbete inom EU8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas med syfte att arbeta fram en ny lagstiftning som förbjuder vapenexport till diktaturer, stater som begår grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna och krigförande stater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport bör utformas så att de omöjliggör att svensk krigsmateriel exporteras till stater som bryter mot folkrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de svenska riktlinjerna för följdleveranser måste skärpas så att möjligheterna att bryta avtal om följdleveranser ökar, exempelvis i händelse av väpnad konflikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av riktlinjerna för vad som räknas som krigsmateriel för strid och vad som räknas som övrig krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten inte ska understödjas med exportkrediter eller andra former av statligt exportstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten ska ske på ett sätt som inte motverkar en rättvis och hållbar utveckling enligt politik för global utveckling (PGU). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för den svenska importen av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för uthyrning och utlåning av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska delta i samarbetet på försvarsindustriområdet inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska motsätta sig riktlinjer och regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att reglera vapenhandel begränsas. Under dagar eftersträvade alliansfrihet i fred, neutralitet i krig. För att värna landets integritet ansågs vi behöva ett starkt militärt försvar. När stöd inte kunde sökas utifrån föddes i stället en stark inhemsk krigsmaterielindustri. Om en sådan produktion ska vara ekonomiskt hållbar är det i princip nödvändigt att producera större serier, varför den svenska försvarsmakten kom att köpa upp en del medan resten fick gå på export. Än finansieras en del av försvar genom export av krigsmateriel och än anses kompetens och utvecklings- och produktionskapacitet på det försvarsindustriella området som en förutsättning för en trovärdig militär alliansfrihet (utrikesutskottets bet. 2007/08:UU7), vilket i förlängningen innebär att krigsmaterielexporten är nödvändig. Den förklarade tidigt att svensk krigsmaterielexport i princip var förbjuden, men att undantag kunde göras. Ofta har det hävdats att har världens mest restriktiva krigsmaterielexportlagstiftning. , i utrikesutskottets betänkande 2007/08:UU7, menar man att för en i jämförelse med andra länder restriktiv politik när det gäller export av krigsmateriel. Dessvärre har det visat sig att de svenska restriktionerna är ett grovmaskigt nät. Med hjälp av alla kryphål i regelverket har levererat vapen till diverse blodbesudlade diktaturer, såsom under , eller till konflikthärdar som exempelvis och . Åren efter sjönk krigsmaterielproduktionen i världen. Många talade om att demokratin svepte fram över världen och nedrustning tycktes äntligen vara en möjlighet. Under en lång följd av år och fram till låg den svenska krigsmaterielexporten kring . Tyvärr togs möjligheterna till en demokratisk utveckling efter inte till vara. Relativt snart började rustningarna åter att komma i gång. har världens militärutgifter ökat dramatiskt: ökade de enligt Stiftelsen fredsforskningsinstitut () och uppgick till . Även den svenska krigsmaterielproduktionen och krigsmaterielexporten har ökat. fördubblades den nästan och fortsatte sen att öka . Framme vid 2006 var värdet av den svenska krigsmaterielproduktionen ungefär så stort som det var . har den faktiska krigsmaterielexporten ökat med så mycket som i förhållande innan. Framför allt är det exporten av s.k. krigsmateriel för strid som har ökat med , medan övrig krigsmateriel under ökade . Tabellen nedan visar hur krigsmaterielexporten har utvecklats sen 1993; trots vissa fluktuationer är trenden mycket tydlig: 5Ett regelverk med många kryphål De många kryphålen i regelverket för den svenska krigsmaterielexporten, såsom bestämmelserna om följdleveranser och hänvisningar till det luddiga begreppet nationella intressen, har gjort det möjligt att öka den svenska exporten även till länder där man vet att det begås grova och omfattande brott mot mänskliga rättigheter, både i den meningen att människors liv och hälsa är hotad och att medborgarnas demokratiska rättigheter inte respekteras. Likaså har svensk krigsmateriel genom kryphålen funnit sin väg till kända latenta konflikthärdar, vilka när som helst kan ta sig väpnade och krigiska former. 5.1Krigsmaterielutredningen (Krut) När Krut (regelverk för handel med försvarsmateriel SOU 2005:9) presenterades visade den sig på intet vis ha haft som mål att strama upp det svenska regelverket. Vad den i stället gick ut på var att anpassa regelverket till den praxis som redan gällde för svensk handel med krigsmateriel. Handeln med försvarsmateriel gick från att vara en utrikes- och säkerhetspolitisk fråga till att i Krut bli en näringspolitisk fråga en fråga om att tjäna pengar. tycker att detta är ett märkligt sätt att se på produkter som kommer till användning i konflikter och krig. Krigsmaterielproduktion och krigsmaterielexport är inte en enkel fråga om snäv . Betydligt större värden än snäva ekonomiska är inblandade i frågor som handlar om konflikter, kris, krig och krigsmateriel och affärer med sådana. Vi menar att svensk krigsmaterielexport bör betona vikten av demokrati, MR-perspektiv och internationella säkerhetspolitiska aspekter i stället för näringspolitiska aspekter. En ny krigsmaterielutredning bör därför tillsättas med syfte att framarbeta en ny lagstiftning som förbjuder vapenexport till diktaturer, stater som begår grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna och krigförande stater. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. pågår ett blodigt krig i , ett krig som var och är ett folkrättsbrott. Det begicks och begås av en allians av länder med i spetsen. Kriget är en pågående förbrytelse med omfattande brott mot mänskliga rättigheter som följd. Men trots att det råder en krigssituation i och trots att kriget strider mot folkrätten och trots att det begås grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna i landet så exporterade vapen till flera av de krigförande länder som ingick i USA-alliansen 2008. Den sammantagna exporten till de tolv länderna i tabellen nedan var under föregående år 3 . Detta är en ökning med hela , eller , innan. Exporten fördelade sig enligt följande (mnkr): Det är uppenbart att det enligt det svenska regelverket är oklart hur , när det gäller krigsmaterielexporten, ska förhålla sig till stater som för krig i strid med folkrätten. Den nuvarande utformningen ger uppenbarligen utrymme för tolkningar som gör det möjligt för att understödja länder som för folkrättsvidriga krig eller begår grova förbrytelser mot folkrätten på annat sätt. För folkrättens skull ska denna typ av tolkning omöjliggöras. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. Generösare tolkningar och praxis när det kommer till följdleveranser har dessutom lett till att kryphålen på detta område kommit att vidgas i hög grad. anser att de svenska riktlinjerna för följdleveranser måste skärpas så att möjligheterna att bryta avtal om dessa leveranser ökar, exempelvis i händelse av väpnad konflikt. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. I Krut behandlades frågan om ett demokratikrav skulle kunna ställas när det gällde krigsmaterielexporten. Utredaren ryggade dock undan inför frågan och menade att den vara alldeles för svår att ta ställning till. Det förelåg omfattande definitionssvårigheter. Det som annars brukar vara så lätt att ta till i debatten att rubricera något land, en företeelse eller ett visst politiskt uppträdande som demokratiskt eller odemokratiskt var plötsligt omöjligt. Det ska medges att frågan naturligtvis på intet sätt är så lätt att hantera som det ibland kan framstå i den allmänpolitiska debatten. Men tidigare agerande i samband med export av krigsmateriel till skulle kunna stå som exempel för att det trots allt tycks vara möjligt att åtminstone bedöma när en diktatur ur demokratisk synvinkel blir alltför outhärdlig för att man ska kunna fortsätta med krigsmaterielexport till landet i fråga. När diktaturen, under president , gick in i ett ovanligt kritiskt skede avbröts svensk export av diverse krigsmateriel just på grund av den politiska utvecklingen i landet. Observera att detta handlar om en diktatur som varit invecklad i en öppen konflikt med om Kashmir vilket i sig borde ha vara skäl nog för att avstå från export av krigsmateriel redan tidigare. Men beslutade plötsligt regeringen att gränsen för det acceptabla var nådd, och att leveranserna därför skulle avbrytas. I stället för ett sådant ad hoc-beteende borde det svenska regelverket för krigsmaterielexport omformuleras till att innefatta ett demokratikriterium. Införande av ett sådant kriterium kräver naturligtvis ordentlig utredning, debatt och diskussion, men det måste rimligen vara så pass viktigt att man inte bara kan skjuta det ifrån sig med argumentet att man inte riktigt vet vad demokrati är för något. 6Riktlinjer för krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel I delas krigsmateriel upp i två kategorier: krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Som övrig krigsmateriel räknas en lång rad olika typer av krigsmateriel, från avancerade radarsystem och helikoptrar till jaktgevär och minröjningsutrustning. I ett par av dessa fall, som t.ex. minröjningsutrustning, kan det finnas goda skäl att man har mindre restriktiva riktlinjer än för krigsmateriel som kan användas i strid. Därför anser att det bör göras en uppdelning mellan KS och ÖK och att dessa ska omfattas av olika riktlinjer. anser att det finns ett stort behov av översyn av vad som räknas som ÖK. Vi ser i flera fall goda skäl för att produkter som räknas som ÖK i stället borde klassificeras som KS och omfattas av mer restriktiva riktlinjer. Ett sådant exempel är radarsystemet Erieye, som räknas som ÖK och som är ett vapensystem som tydligt kan användas som en del i krigföring. anser därför att en översyn bör göras av rinklinjerna för vad som räknas som krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. Delar av den svenska krigsmaterielexporten sker med statligt stöd, bl.a. har vid flera fall exportkrediter utfärdats för att underlätta för den svenska krigsmaterielindustrin att exportera sina produkter. Ett sådant exempel är att () utfärdat krediter på sammanlagt för Saabs försäljning av Erieyeradarenheter, ett flygburet radarsystem, till . Detta trots att EKN självt har bedömt risken för kreditgivning till som fem på en sjugradig skala. hade dessutom () beslutat att tills vidare inte godkänna några nya affärer med . Det finns även historiska exempel på hur tvivelaktiga affärer finansierats med svenska krediter. 1979 utfärdade EKN krediter i samband med en försäljning av tre kustbevakningsfartyg till försvarsdepartementet i den då odemokratiska enpartistaten . Dessa krediter betalades aldrig tillbaka och den borgerliga regeringen avsatte från biståndsbudgeten för att finansiera avskrivningen av dessa skulder 2006, i strid med gällande internationella regelverk. anser inte att krigsmaterielexporten ska understödjas med exportkrediter eller andra former av statligt exportstöd. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. 8PGU politik för global utveckling I skrivelse 2007/08:89, politik för global utveckling (PGU), konstaterade regeringen att väpnade konflikter utgör det allvarligaste hindret för utveckling i många fattiga länder. Detta till trots exporterar krigsmateriel till länder som brottas med enorma utvecklingsproblem, exempelvis och . När regeringen i ovannämnda skrivelse menade att tillämpningen av det svenska regelverket kring krigsmaterielexport bedöms ha en positiv effekt för att undvika att svensk krigsmaterielexport motverkar en rättvis och hållbar global utveckling anser att det är en grov överdrift. Det är helt enkelt svårt att se hur att tillämpningen av det svenska regelverket präglas av ett rättighetsperspektiv och kännetecknas av de fattigas perspektiv på utveckling, som svensk export av krigsmateriel ökar , och detta till länder som, trots alla riktlinjer, är indragna i väpnade konflikter. och har nämnts, men det finns naturligtvis fler exempel. En ny uppseendeväckande rapport från visar hur utvecklings- och vapenexportpolitik har lett till att är världens 8:e största leverantör av krigsmateriel till utvecklingsländer. I själva verket har alltså svensk vapenexport till utvecklingsländer skjutit i höjden sedan politik för global utveckling infördes, och står exempelvis ensamt för en knapp tredjedel av hela världens krigsmaterielexport till . Krigsmaterielexporten till är större än Sidas hela bistånd till humanitära insatser och konfliktrelaterad verksamhet för alla länder i söder om . Den svenska krigsmaterielexporten till och är mer än fem gånger så stor som svenskt bistånd till de båda länderna och motsvarar av det sammanlagda biståndet till hela . När det gäller mänskliga rättigheter och att situationen i mottagarlandet alltid ska vägas in när svensk export av krigsmateriel genomförs, vilket framhålls i regelverket, framstår det bara som tomma ord när man ökar exporten till ett land som ett land som helt saknar respekt för mänskliga rättigheter, ett land som tillhör världens mer brutala diktaturer och ett land som t.o.m. riktar stark kritik mot. har svårt att se hur allt detta går ihop. Självklart borde i stället den svenska krigsmaterielexportpolitiken få ett större utrymme i regeringens implementering av PGU, på så sätt att den inte motverkar en rättvis och hållbar global utveckling. Det räcker inte att det i riktlinjerna för krigsmaterielexporten anges att mänskliga rättigheter i mottagarlandet är ett centralt villkor för att exporten ska beviljas implementeringen av lagen måste också följa riktlinjerna. I regeringens implementering av PGU bör således den svenska krigsmaterielexporten ske på ett sätt som inte motverkar en rättvis och hållbar global utveckling. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 9Import och uthyrning av krigsmateriel Den svenska krigsmaterielexporten är en viktig del av den svenska utrikespolitiken. Det är av stor politisk betydelse vilka stater har eller inte har samröre med om de länder man exporterar till respekterar folkrätt och mänskliga rättigheter eller inte. Men svensk handel med krigsmateriel handlar även om svensk import av krigsmateriel också denna är en viktig del av den svenska utrikespolitiken. Därför anser att ett regelverk för den svenska krigsmaterielimporten bör utarbetas på samma sätt som det finns ett regelverk för export av krigsmateriel. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. Likaså bör det finnas regler för hur uthyrning av svensk krigsmateriel får ske. För att illustrera behovet av detta kan nämnas att den svenska krigsmakten före hyrde ut avancerad militär utrustning till den brittiska krigsmakten utan att man först hörde regeringen. Detta i en situation då det fanns anledning att befara att det verkligen skulle bli ett krig i . menar att ett sådant förfarande är oacceptabelt och borde vara omöjligt. Genom att införa ett regelverk för uthyrning och utlåning av krigsmateriel kan liknande situationer förhoppningsvis undvikas . Detta vill vi att ska regeringen till känna. 10Ökat krigsmaterielsamarbete inom EU ser med stor oro på det ökade samarbetet inom EU inom krigsmaterielområdet. Ett tydligt steg på området var Europeiska kommissionens meddelande av , En strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri i EU. Frågan behandlades i genom försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU3. ser kommissionens meddelande En strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri i EU som ännu ett steg mot ett gemensamt militärt samarbete inom EU, med målet att bygga upp ett gemensamt försvar. Det är en utveckling vi i grunden motsätter oss. Vi värnar en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik, och därför anser vi att ska avbryta allt samarbete som bidrar till vidare militarisering av EU. Med den nya strategin kommer ännu större fokus att riktas mot lösningar som gynnar marknadskrafter och ekonomiska aktörer. I kommissionens egna skrivningar står det att strategin kan leda till att medlemsstaterna ökar försäljningen på den externa marknaden och ökar lönsamheten. Kommissionen lyfter även fram ett ökat samarbete avseende upphandling av krigsmateriel, vilket torde försvåra möjligheterna att skärpa den svenska regleringen av krigsmaterielimporten, något som kräver. Vi menar att det är olyckligt att mål om ökad försäljning av vapen hamnar i första rummet och att värnandet av folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter inte med ett ord nämns i kommissionens meddelande. Vi menar att andra värden såsom fred, demokrati och mänskliga rättigheter ska ha en överordnad position. anser därför att inte ska delta i samarbetet på försvarsindustriområdet inom EU. Detta vill vi att ska regeringen till känna. anser vidare att ska motsätta sig riktlinjer eller regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att reglera vapenhandel begränsas. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. * 2008: Armaments, disarmament and international security. * (jan. 2009): Politik för global vapenutveckling.