mot · GX02A419 · 2009-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv arbetsmarknadspolitik syftar till att underlätta målet om arbete åt alla och skapa ett arbetsliv som präglas av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö och ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. En arbetslöshetsförsäkring som ger trygghet och håller lönenivåerna uppe, en arbetsförmedling som har ett brett utbud av effektiva insatser för att rusta arbetssökande för ett föränderligt arbetsliv och ett ambitiöst arbetsmiljöarbete är viktiga beståndsdelar i denna politik. Vi budgeterar för en lång rad förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen och återinför avdragsrätten för medlemskap i fack och a-kassa. Vi avsätter utrymme för fler platser och mer kvalitativa insatser i konjunkturberoende program. Vi prioriterar yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar och riktade insatser för långtidsarbetslösa och personer som varit långvarigt sjukskrivna. Tillsammans med Socialdemokraterna och presenterar vi en särskild satsning för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi förstärker också insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga genom höjt tak för lönebidrag och utökat antal platser med lönebidrag och i offentligt skyddade anställningar. Vi ökar också merkostnadsersättningen till . Vi ökar anslaget till för att förbättra det förebyggande inspektions- och informationsarbetet. Vi avsätter också medel för arbetslivsforskning att fördelas av för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och . Vi avvisar regeringens förslag om att inte kräva tillbaka utbetald lönegaranti vid konkurser och företagsrekonstruktioner. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Arbetsförmedlingen fyller en central funktion för matchningen på arbetsmarknaden och för en fungerande omställning oavsett konjunktur. stiger arbetslösheten med rasande fart och allt fler kommer att vara i behov av stöd från Arbetsförmedlingen. I budgetpropositionen meddelar regeringen att man avser att höja Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag med 2010. Dessutom höjer regeringen anslaget till Arbetsförmedlingen med anledning av tillkommande uppgifter till följd av att 54000 personer beräknas bli utförsäkrade ur sjukförsäkringen och hänvisade till Arbetsförmedlingen. menar att de avsatta medlen till Arbetsförmedlingen måste användas där det finns störst behov. Det handlar om att särskilt stödja unga, personer med funktionshinder, nyanlända flyktingar, utrikesfödda och äldre arbetslösa. Vi avvisar försämringarna i sjukförsäkringen och därmed även regeringens experiment med de sjuka som utförsäkras och som ska hänvisas till Arbetsförmedlingen. Vi menar att de extra anslagen som tilldelas Arbetsförmedlingen för detta ändamål istället borde gå till att stödja arbetslösa och att de sjuka ska få behålla sin sjukpenning eller tidsbegränsade sjukersättning så länge deras arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom. Vi avvisar också inriktningen mot allt fler privata aktörer på Arbetsförmedlingen. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att erbjuda en tredjedel av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar tjänster via kompletterande aktörer. Enligt regeringens budgetproposition har Arbetsförmedlingen slutit avtal med aktörer för 18900 platser, varav 14300 platser gällde tjänster inom jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlingen har också upphandlat jobbcoachning och slutit avtal med 960 företag som omfattar 153000 platser med tre månaders anvisningsperiod per deltagare. beräknas kostnaden för dessa upphandlingar uppgå till . avvisar denna privatisering av Arbetsförmedlingen och menar att de resurser som används för detta ändamål bör gå till den reguljära verksamheten. 4Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Regeringen har sedan sitt tillträde genomfört omfattande försämringar av arbetslöshetsförsäkringen. Enligt budgetpropositionen beräknas arbetslösheten stiga från 2010, 2012. Försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen får nu fullt genomslag i såväl enskildas vardag som i samhällsekonomin. En halv miljon färre är medlemmar i försäkringen jämfört med , färre av dem som är medlemmar har möjlighet att kvalificera sig till ersättning och ersättningsnivån är betydligt lägre för alla. Den sammantagna effekten av den svaga arbetslöshetsförsäkringen i form av minskad efterfrågan på varor och tjänster tillsammans med ökat sparande riskerar på kort sikt att fördjupa krisen och generera ytterligare arbetslöshet. På är effekten minskad betalningsvilja till den gemensamma arbetslöshetsförsäkringen och sjunkande löner. anser att det är en fråga av hög prioritet att återupprätta och förbättra arbetslöshetsförsäkringen, så att den kan fylla sina viktiga funktioner att skydda den enskilde från stora inkomstförluster vid arbetslöshet och att upprätthålla lönenivåer och efterfrågan i ekonomin också i tider av hög arbetslöshet. 4.1Höjd ersättning i arbetslöshetsförsäkringen Arbetslöshetsförsäkringen måste ge en reell inkomstbortfallsersättning för en majoritet av löntagarna. Enligt Arbetslöshetskassornas samorganisation är ca hälften av a-kassornas medlemmar underförsäkrade, dvs. de får ut av tidigare lön i ersättning. Det är oacceptabelt att arbetslöshetsförsäkringen inte ens ger en majoritet av medlemmarna full ersättning, dvs. Det urholkar försäkringens legitimitet och ökar risken för att gynnade grupper av löntagare helt drar sig ur försäkringen till förmån för privata alternativ. Vi anser att ett riktmärke bör vara att av medlemmarna ska kunna få ut av sin lön i ersättning. I ett första steg höjer vi därför den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet från dagens till och därefter till . Vi höjer dessutom ersättningsnivån under hela arbetslöshetsperioden till . Bruttokostnaden för dessa förbättringar är 2010. En särskilt ekonomiskt utsatt grupp är de som inte kvalificerat sig till någon inkomstrelaterad ersättning och som enbart får ut grundbeloppet. Vi höjer därför också grundbeloppet från dagens till per dag, och den lägsta nivån i aktivitetsstödet höjs från till per dag. För detta ändamål avsätter vi 2010. Till följd av att vi avvisar den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som gör att 54000 personer (varav regeringen beräknar att 22000 går till Arbetsförmedlingen) går miste om sin ersättning från sjukförsäkringen 2010 så avsätter vi mer pengar än regeringen till anslaget för sjukpenning. Till följd av detta minskar vi kostnaderna för aktivitetsstöd med 2010. Nettoeffekten av våra förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen blir därutöver väsentligt mindre, eftersom vi gör stora satsningar på direkta investeringar i jobb och utbildning, som minskar behovet av ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Tabell 2: Effekter på anslag 1.2 av satsningar, jämfört med regeringens förslag Förändringar på anslag 1:2 på utg.omr. 14 i jämförelse med BP10 Höjd högsta dagpenning från per dag till per dag och därefter , samt höjd ersättningsnivå till under hela ersättningsperioden Höjt grundbelopp till och höjd lägsta nivå i aktivitetsstödet till per dag Minskade kostnader för arbetslöshetsersättning på grund av fler i jobb och utbildning (se tabell 3 nedan) Industrilyft (se avsnitt 5.4) Minskade kostnader för aktivitetsstöd till följd av att vi avvisar den bortre gränsen i sjukförsäkringen En genomgående skillnad mellan det budgetförslag vi har lagt och regeringens budgetproposition är att vi prioriterar direkta jobb framför skattesänkningar. Vi föreslår också en utbyggnad av de reguljära utbildningsplatserna. De satsningarna påverkar hur många som behöver arbetslöshetsersättning. Vi har i vår budgetmotion gjort ett försiktigt antagande om att för varannan person som kan få ett direkt jobb eller en reguljär utbildningsplats utöver regeringens politik, är det en person med genomsnittlig arbetslöshetsersättning som inte behöver det längre. Utbildningsvikariat och plusjobb är vikta för personer med arbetslöshetsersättning, som övergår i anställning, varför vi räknar med att varje sådan plats innebär en person mindre som behöver genomsnittlig arbetslöshetsersättning. Eftersom våra övriga anställningsstöd ersätter regeringens nystartsjobb, och effekterna av de regel- och nivåförändringar det innebär är svåra att uppskatta, avstår vi från att beräkna dem. Tabell 3: Färre behöver arbetslöshetsersättning med budgetförslag Fler i jobb eller utbildning Färre i a-kassa eller aktivitetsstöd Fler i reguljär utbildning Färre personer i a-kassan Total besparing i arbetslöshetsersättning Den politik regeringen driver, där uppsägningsprocesserna fortsätter i kommuner och landsting och det offentliga inte aktivt sätter byggbranschen i arbete, är en dyr politik. Det finns ingen naturlag som säger att undersköterskor och lärare ska tvingas gå från sina jobb och leva på a-kassa för att den privata ekonomin viker. Tvärtom förvärrar det krisförloppet. Vi har förslag som pekar åt andra hållet: på vinsten av att anställa och investera i välfärden nu under krisåren. 4.2Sänkt avgift till arbetslöshetsförsäkringen Hela idén med arbetslöshetsförsäkringen är att den ska sprida de ekonomiska riskerna för arbetslöshet solidariskt mellan löntagarna. Det finansieringssystem regeringen infört innebär att den andel av försäkringens kostnader medlemmarna betalar blivit så hög att många valt att lämna försäkringen av det skälet. Orsaken är att regeringen låter a-kassornas medlemmar finansiera en betydligt större andel av försäkringens kostnader. Dessutom har kopplingen mellan a-kassemedlemmarnas avgifter till försäkringen och arbetslöshetsnivån i respektive kassa kraftigt minskat den solidariska riskspridningen inom löntagarkollektivet. Systemet med den s.k. arbetslöshetsavgiften har lett till att en medlem i Hotell- och restauranganställdas a-kassa betalar betydligt mer till arbetslöshetsförsäkringen än en medlem i akademikernas kassa, eftersom Hotell- och restauranganställdas kassa har högre andel arbetslösa. har ett flertal kassor som drabbats hårt av uppsägningar tvingast höja sina avgifter kraftigt på grund av detta system. Regeringens tanke med systemet är att om medlemmarna i en viss kassa själva får bära kostnaderna för sin höga arbetslöshet, så kommer de att sänka sina löneanspråk. Förutom att det sambandet i verkligheten är svagt på grund av att kassorna och de avtalsslutande förbunden inte korresponderar, är själva idén ett tydligt uttryck för regeringens orättfärdiga ambition att öka löneklyftorna. anser att det är av avgörande betydelse att alla löntagare har möjlighet att vara med i arbetslöshetsförsäkringen. För att göra det möjligt vill vi avskaffa systemet med arbetslöshetsavgift och införa ett finansieringssystem med solidarisk riskspridning. Vi vill också återinföra utjämningssystemet mellan a-kassorna för att ytterligare öka solidariteten i systemet. Det ger en inkomstminskning för staten med 2010, och motsvarande inkomstökning för medlemmarna i arbetslöshetsförsäkringen. vill dessutom återinföra rätten till skatteavdrag för medlemskap i fack och a-kassa. Vårt förslag att återinföra rätten till att dra av av fackavgiften på skatten och av avgiften till a-kassan skulle kosta sammanlagt 2010 för staten och motsvarande inkomstökning för medlemmar i fack och a-kassa. Sammantaget innebär förslag till finansiering av arbetslöshetsförsäkringen att medlemsavgiften ligger på maximalt , oavsett vilken a-kassa man tillhör. För medlemmar i exempelvis Hotell- och restaurangs, och a-kassor innebär det en sänkt avgift med ca , eller en sänkt årskostnad på ca . Utöver det tillkommer rätten till skatteavdrag. Det skulle kraftigt förbättra människors möjligheter att vara med i a-kassan. 5Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Regeringen har gjort omfattande nedskärningar på arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Till följd av den stigande arbetslösheten har regeringen tvingats utvidga de arbetsmarknadspolitiska programmen. Sammantaget satsar regeringen dock ensidigt på billiga och passiva åtgärder huvudsakligen inom ramen för de s.k. garantierna för långtidsarbetslösa. Regeringens skifte från en aktiv arbetsmarknadspolitik som syftar till att aktivera och rusta människor för att kunna ställa om och hitta jobb på en föränderlig arbetsmarknad till en passiv kontantstödsmodell är tydlig. Regeringen räknar med att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program och insatser kommer att uppgå till 242000 personer . Det är en ökning jämfört med då 85000 personer i genomsnitt deltog i konjunkturberoende program, varav i de s.k. garantierna. kommer en stor andel av de arbetslösa att vara långtidsarbetslösa som deltar i antingen jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för unga. anser att en aktiv arbetsmarknadspolitik som underlättar omställning och förhindrar långtidsarbetslöshet och permanent utslagning från arbetsmarknaden behövs oavsett konjunktur. I tider av massarbetslöshet är det viktigare än någonsin att Arbetsförmedlingen har ett tillräckligt utbud av meningsfulla och målinriktade åtgärder. Istället för att, som regeringen, inteckna allt utrymme i arbetsmarknadspolitiska program till insatser för redan långtidsarbetslösa vill vi ge Arbetsförmedlingen resurser för att tidigt identifiera och sätta in insatser för dem som löper extra stor risk för långvarig arbetslöshet. Bara genom ett sådant arbetssätt kan man förebygga långvarig arbetslöshet och rusta de enskilda för att hitta varaktiga jobb. 5.1Nya program i budgetpropositionen I budgetpropositionen inför regeringen ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program kallat Lyft, en aktiveringsinsats inom statlig och verksamhet samt ideella organisationer, för korttidsarbetslösa och deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för unga. Regeringen påstår sig satsa på 40000 platser i detta program. Detta är i själva verket endast en ökning av kostnaden för aktivitetsstödet. För verksamhetskostnaden för programmet lyft avsätter regeringen endast 2010. I budgetpropositionen avsätter regeringen dessutom medel för ytterligare 12000 platser inom coachning, arbetspraktik och s.k. praktisk kompetensutveckling. Antalet platser i arbetsmarknadsutbildning ökar endast med 1000 platser. beräknas 54000 personer bli utförsäkrade ur sjukförsäkringen när de når bortre gränsen i sjukpenningen eller går miste om sin tidsbegränsade sjukersättning. Arbetsförmedlingen beräknar att 37000 av dem kommer att söka stöd hos Arbetsförmedlingen . I budgetpropositionen meddelar regeringen att man avser att erbjuda ett arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram för utförsäkrade som ska berättiga till aktivitetsstöd. i detta program ska deltagarna hänvisas till jobb- och utvecklingsgarantin. De utförsäkrade som inte är medlemmar i en a-kassa och därmed inte berättigade till inkomstrelaterad ersättning är hänvisade till lägsta nivån i aktivitetsstödet på per dag. Dessutom är det troligt att många av de utförsäkrade är alldeles för sjuka för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Vad som ska hända med dem är oklart, men det mesta tyder på att de kommer att bli hänvisade till det kommunala försörjningsstödet. Sammantaget är detta ett gigantiskt och ansvarslöst experiment med sjuka människor. Det mest konkreta som går att utläsa av regeringens budgetpresentation är att utförsäkringen medför miljardbesparingar i sjukförsäkringen. Regeringens åtgärder för långtidsarbetslösa är otillräckliga och kränkande. Inom ramen för de s.k. garantierna har regeringen skapat en reservarmé med långtidsarbetslösa som till låga ersättningsnivåer är hänvisade till den s.k. tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin. deltog i genomsnitt 53600 personer i jobb- och utvecklingsgarantin. var hälften av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin eller äldre och andelen utrikesfödda uppgick till . Tillsammans med deltagarna i jobbgarantin för unga utgör dessa garantier huvuddelen av regeringens arbetsmarknadspolitiska program. Deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som inte har fått ett arbete hänvisas till den s.k. tredje fasen. deltog 2500 personer i den tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Deltagarna i tredje fasen anvisas ett arbete motsvarande hela sitt arbetsutbud, som han eller hon måste utföra för att ha rätt till aktivitetsstöd eller kommunalt försörjningsstöd. Förutom i offentlig sektor kan jobben utföras i privat sektor eller hos ideella organisationer. Regeringen har således infört en form av tvångsarbete utan lön på hela den reguljära arbetsmarknaden. Det är en kränkning av den enskildes rätt att få skälig ersättning för sitt arbete och ett flagrant exempel på regeringens beredvillighet att använda utsatta människor i syfte att dumpa löner och arbetsvillkor. tar bestämt avstånd från denna typ av oavlönat tvångsarbete. 5.3Arbetsmarknadsutbildningar och andra insatser Regeringen har gjort stora nedskärningar på arbetsmarknadsutbildningarna. Enligt har antalet personer som deltar i arbetsmarknadsutbildning minskat från 9524 personer till 3857 . Bland unga mellan har antalet deltagare minskat till 189 . Trots den höga arbetslösheten finns det fortfarande behov av att rusta arbetslösa med utbildning. Det är en god investering som underlättar rörligheten på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsutbildningar är förhållandevis dyra jämfört med andra åtgärder, men ger å andra sidan mycket hög utdelning i form av varaktiga jobb. Statistik från Arbetsförmedlingen visar att av dem som genomgått en arbetsmarknadsutbildning har jobb efter avslutad utbildning. vill satsa på arbetsmarknadsutbildningar och utökar antalet månadsplatser i arbetsmarknadsutbildning med 12000 20102012. Vilken typ av utbildningar det ska vara måste utgå från det som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat, men vi anser att Arbetsförmedlingen bör ges i uppdrag att arbeta särskilt med att få in fler kvinnor i arbetsmarknadsutbildning, eftersom kvinnor är underrepresenterade bland utbildningsdeltagarna. Utöver ovan specificerade satsningar utökar vi antalet platser i program med aktivitetsstöd såsom förberedande utbildningar med 2000 platser . 5.4Industrilyft för ökad konkurrenskraft Den exportberoende industrin har drabbats extremt hårt av den globala krisen. Över hälften av de lagda varslen har lagts inom tillverkningsindustrin. Det mesta tyder dock på att svensk industri har goda förutsättningar att återhämta sig när efterfrågan åter stiger. En förutsättning för det är att produktionen snabbt kan skalas upp till full kapacitet. I många av våra konkurrentländer betalas permitteringslöner ut, vilket möjliggör just det; istället för att företagen säger upp personal behåller man kompetensen i företaget mot statlig ersättning då inga arbetsuppgifter finns. I en tillfällig kris av den typ vi nu ser är det en rationell användning av statliga medel och en försäkring mot förlorad konkurrenskraft. Regeringen har motsatt sig införande av tillfälliga permitteringsstöd, trots påstötningar från såväl som industrins arbetsgivarorganisationer. Avtalet mellan industrins parter om kortad arbetstid med motsvarande lönesänkning måste ses mot bakgrund av regeringens vägran att tillmötesgå branschens önskemål. anser inte att lönesänkningar är ett rimligt sätt att lösa tillfälliga fall i efterfrågan. Vi föreslår därför ett industrilyft, som kombinerar permitteringsstöd med utbildningsinsatser. Det innebär att de anställda slipper välja mellan att gå ner i lön eller bli uppsagda, som företagen både kan behålla och stärka kompetensen. De anställda som inte behövs i produktionen beviljas studieledighet eller delar av arbetsveckan. med studier utgår permitteringsersättning från staten motsvarande a-kassan. Ersättning utöver a-kassenivå kan avtalas mellan parterna. Själva utbildningen bekostas av arbetsgivaren, och utformas efter behoven på plats. Vi antar att utbildningarna har en genomsittlig längd och att 25000 personer omfattas i ett första skede. Det ger en utgift för staten på ca i permitteringsersättning 2010. 6Gemensam rödgrön satsning: Ge unga en chans Enligt riskerar unga att drabbas värst av den stigande arbetslösheten. Enligt SCB uppgår ungdomsarbetslösheten nu till och därmed över genomsnittet för EU-länderna. Situationen kan förvärras ytterligare . Ungdomskullarna är rekordstora. har antalet 19-åringar ökat (30000 personer). Inte har det varit så många 19åringar som . kommer arbetsmarknaden att fortsätta att försämras. Enligt regeringens prognoser i budgetpropositionen kommer arbetslösheten att öka både 2010 och 2011. Dessutom har förutsättningarna för de unga att studera på komvux och högskola minskat sedan den moderatstyrda regeringen kom till makten . Högskolan har inte byggts ut. Statsbidragen till komvux har minskat dramatiskt. rapporterar att var tredje studieplats på komvux (totalt 40000 platser) har försvunnit . Dessutom har regeringen försenat utbyggnaden av den kvalificerade yrkesutbildningen och . Istället har regeringen låst in arbetssökande ungdomar i den s.k. jobbgarantin för unga. Där har de arbetssökande ungdomarna samlats och har den vuxit till över 30000 ungdomar. Denna jobbgaranti är dock inte någon garanti för att få jobb. Under den inledande fasen i praktiken ungefär erbjuds deltagaren inga aktiva insatser. Istället hänvisas man till det som kallas jobbcoachning, dvs. enkla kurser i att skriva jobbansökningar och CV. Efter den inledande fasen ska den som söker arbete kunna få tillgång till arbetspraktik eller utbildningsinsatser. Det har dock endast skett i undantagsfall. Av de drygt 35000 ungdomarna som var inskrivna i jobbgarantin deltog i utbildning och i praktik. 6.1Fempunktsprogram för jobb, utbildning och praktik till unga Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Unga måste få chansen så att de kan växa och bidra med sin fulla potential. Därför föreslår vi ett program i fem punkter för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi vill införa en jobbstart för unga som ger arbetslösa ungdomar mellan möjlighet till jobb, utbildning och praktik. Denna ska ersätta regeringens jobbgaranti för unga. Jobbstarten innebär att Arbetsförmedlingen ska göra en snabb kartläggning, en s.k. profilering, av alla unga som skriver in sig vid förmedlingen . De som bedöms behöva någon utbildning, praktikplats eller subventionerad anställning för att få jobb ska kunna få det redan från början, utan långa väntetider. Till exempel ska de som ännu inte har avslutat sina gymnasiestudier eller redan har flera arbetslöshetsperioder prioriteras. De unga som är med i jobbstarten ska ha goda möjligheter till utbildning. Vi vill därför satsa på ett brett ungdomslyft och fler möjligheter till praktik och jobb. Många unga som saknar arbete har inte fullständig gymnasieexamen. när det kommer att vara tufft att på arbetsmarknaden är det betydligt bättre att dessa unga passar på att läsa in en gymnasieexamen, än att de går passivt arbetslösa. Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120000 unga kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasiet. Behovet av extraordinära insatser är därför stort. Vi vill därför sjösätta ett tillfälligt program med 10000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet Ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) som vill komplettera ofullständiga grundskole- och eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör berättiga till särskild ungdomslyftsersättning eller till aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det.