ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Sk533 · 2009-10-06 00:00:00 — Trygghet för barn födda efter värdmödraskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om hur svensk lagstiftning bör ändras för att tillgodose behoven hos barn födda efter värdmödraskap. behandlade socialutskottet motioner om surrogatmödraskap, vilket jag skulle vilja kalla värdmödraskap. Surrogat anser jag är en nedsättande term. En kvinna som föder ett barn åt en annan kvinna ska inte betraktas som surrogat. Hon gör en ovärderlig insats för en annan människa, en insats som leder till att en ny och efterlängtad människa får komma till världen. Motionerna avslogs med hänvisning till socialminister svar på en fråga i om surrogatmödrar . I svaret säger han att surrogatmoderskap inte är tillåtet enligt svensk lagstiftning. Utskottet anslöt sig till socialministerns uppfattning och ansåg att inte bör ta något initiativ i denna fråga. Det finns länder som har lagar som reglerar värd/surrogatmödraskap. Hit hör vissa delar av , flera amerikanska stater, , , , , , , och . I , och finns det inga lagar men värd/surrogatmödrar förekommer ändå. Det är till dessa länder som svenska par, främst samkönade par, reser för att få barn genom värd/surrogatmödraskap. De har visserligen enligt svensk lag rätt att adoptera barn men har ingen utlandskontakt som accepterar samkönade par som adoptivföräldrar. Barn födda efter värd/surrogatmödraskap finns således i och blir allt fler. De är efterlängtade och allt talar för att de växer upp under goda förhållanden. De problem som finns är av juridisk natur. Barnen blir inte svenska medborgare med automatik. Det finns hinder i vägen för folkbokföring av barnen i . Konsekvensen blir att barnen inte omfattas av det svenska sjukförsäkringssystemet samt att svenska försäkringsbolag inte tecknar försäkringar för dessa barn. Internationella försäkringsbolag erbjuder endast reseförsäkringar för hemresan om barnen inte har en permanent hemadress. Till detta kommer att nyfödda barn inte bör flyga innan det gått minst efter förlossningsdagen, vilket också ställer till problem när det gäller försäkringsskyddet. Barn till svenska föräldrar har fötts och fortsätter att födas efter värd/surrogatmödraskap. Vi anser att man inte kan fortsätta att blunda för denna verklighet utan måste anpassa vår lagstiftning så att dessa barn utan krångel kan folkbokföras i och få samma försäkringsskydd som andra barn. Problemet växer och vi anser att även om yrkanden om värd/surrogatmödraskap tidigare behandlats och avslagits av så får denna motion inte behandlas enligt det förenklade motionshanteringssystemet. Vi politiker måste se till att de juridiska problemen för barn födda efter värd/surrogatmödraskap löses.
mot · GX02Sk534 · 2009-10-02 00:00:00 — EU-direktiv och ideell second hand-verksamhet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska säga nej till att ideell second hand-verksamhet momsbeläggs. Den ideella second hand-verksamheten växer i . Intäkterna från försäljningen stoppas dock inte i privata fickor. Överskotten används till största delen i olika sociala projekt. har försäljningen i varit momsbefriad, men vill momsbelägga densamma. Den menar att inte följer EG:s momsdirektiv om konkurrens på lika villkor. Vi har dock inte kunnat finna någon enda anmälning till angående en sådan snedvridning av konkurrensen. En sådan momsbeläggning skulle på ett mycket negativt sätt drabba ideella hjälporganisationer hårt, bland annat Erikshjälpen, Röda Korset, Myrorna och . I finns det många frivilligorganisationer som arbetar ideellt för andras väl. Det är en verksamhet som är mycket viktig. Vi vill tänka internationellt och globalt. Att momsbelägga denna typ av verksamhet försvårar och hindrar solidariska handlingar till stöd för dem som på olika sätt har det svårt. Därför anser vi att den ska säga nej till att ideell second hand-verksamhet momsbeläggs. i (s)
mot · GX02Sk535 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av skattefria investeringskonton. Ett visst mått av investeringar är nödvändigt för den långsiktiga tillväxten. Det är därför viktigt att skattesystemet uppmuntrar till investeringar och inte bara till konsumtion. Därför bör möjligheten att införa skattefria investeringskonton för privatpersoner eller uppskov med reavinst vid återinvestering införas. De pengar som sätts in på kontot skall obehindrat kunna användas för investeringar i värdepapper. Så länge inga pengar tas ut på kontot utgår ingen skatt. Ett sådant system skulle öka investeringsviljan och även öka rörligheten på aktiemarknaden. I och med att inga uppskovsmöjligheter finns sitter aktiesparare inne med värdepapper längre än de annars skulle ha gjort. Genom uppskovsmöjligheten eller införande av ett investeringskonto ökar också tillgången på riskvilligt kapital, vilket det finns för lite av . Ett sådant förslag tror vi skulle vara ett sätt att förbättra svenskt företagsklimat. Regeringen bör därför utreda möjligheten att införa skattefria investeringskonton för privatpersoner.
mot · GX02Sk536 · 2009-10-06 00:00:00 — Rimligare regler för skattetillägg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattetillägg. Skattetillägg kan påföras juridisk eller fysisk person som lämnar felaktiga deklarationsuppgifter. Inte minst kan mindre företag som har ärliga uppsåt men som på grund av krångliga skatteregler och avsaknad av anställda som sköter deklarationen ha mycket svårt att fylla i en korrekt deklaration och därför drabbas särskilt hårt av skattetillägg. Reglerna om skattetillägg bör ändras för att bli rimligare både beträffande gärningens art och påföljd. Så kallade subjektiva rekvisit bör införas, vilket innebär att felaktigt inlämnade uppgifter ska ha lämnats in med uppsåt eller oaktsamhet för att kunna dömas till skattetillägg. Förutom är det endast som har ett system som tillåter att skattetillägg påförs utan subjektiva rekvisit. De nuvarande reglerna är oskäliga eftersom det saknas tak för skattetilläggen som därför kan bli hur höga som helst. Nivåerna på skattetilläggens storlek måste också begränsas så att de är proportionerliga. En översyn av skattetilläggsbestämmelserna bör därför göras.
mot · GX02Sk537 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången på attraktiva lokaler för momsbefriade företag, t.ex. företag inom vård och omsorg. Det förekommer att momsbefriade företag inom framförallt vård- och omsorgssektorn möter stora problem med att hyra lämpliga lokaler vid etablering eller då verksamheten expanderar. De är inte alltid önskade som hyresgäster, inte på grund av verksamhetens art eller ägaren utan på grund av en skatteteknisk regel. För att fastighetsägaren ska ha möjlighet att dra av moms på reparation, underhåll och ombyggnad så får denne inte hyra ut av fastighetsbeståndet till hyresgäst med momsbefriad verksamhet (se 8 kap. 14 § 1 st. 1 p. mervärdesskattelagen). Detta medför stora problem i expanderande branscher som den privata vården och omsorgen, då de riskerar att inte få tillgång till lokaler där behovet finns trots att lämpliga lokaler finns att tillgå. Regelverket bör ses över i syfte att undanröja de hinder för tillgång till lokaler som skatteregleringen innebär. Det bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02Sk539 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultursponsring i inkomstskattelagen. Regeringsrätten har fastslagit följande definition för sponsring: Med sponsring förstås i regel att ett företag (sponsorn) lämnar ekonomiskt stöd till en verksamhet av idrottslig, kulturell eller annars allmännyttig natur. Avsikten är att företagets affärer skall gynnas av att man uppträder med sitt varumärke tillsammans med idrotts- eller kulturevenemang, som företaget är en del av evenemangets finansiering. Kostnaden för sponsring skall företaget, självklart, kunna dra av i sin resultaträkning. Det förefaller som om idrottssponsring är allmänt vedertaget som en avdragsgill marknadsföringspost bland företag och skattemyndigheter. Svårare är det med kultursponsring. Den kritiska punkten då skattemyndigheten skall bedöma avdragsgiltigheten tycks vara huruvida sponsringen resulterar i en motprestation eller skall betraktas som gåva. Det finns en gränsdragningsproblematik för skattemyndigheten vad som är att betrakta som en gåva eller sponsring. Att offensivt marknadsföra sitt varumärke på en hockeyrink tycks, i avdragshänseende, innebära att ge en ansenlig motprestation som gynnar företaget. Varumärkeslansering i ett kulturprogram, eller stöd till marknadsföring av en bygdeteater betraktas, oftast, som gåva och är därmed inte avdragsgillt för företaget. Det är svårt att frigöra sig från upplevelsen att inkomstskattelagen, i avsnittet om sponsring, trots att kultur nämns, ändå nedvärderar kulturföreteelser som sponsringsobjekt på grund av kravet på direkta motprestationer. Lagen fokuserar ju ensidigt på det sponsrande företagets nytta och inte på nyttan med sponsringen för det mottagande företaget/organisationen. Sponsring kan vara en del av finansieringen av framtida kulturevenemang, dock inte den enda. Självklart kommer även fortsättningsvis publikintäkter och offentlig finansiering att vara huvudinkomstkällor. Sponsring kan dock vara en marginalfinansiering som medger spännande utveckling av vårt kulturliv. Om så skall ske måste fokus breddas, att inte bara se till företagsnyttan i skattelagstiftningen utan också se till nyttan av den utökade finansieringen för kulturlivet i vårt land. I den statliga slutbetänkande (SOU 2009:16) konstaterar utredaren: Det behövs en reell ökning av enskild finansiering som komplement till den offentliga finansieringen av kulturverksamhet. Starka skäl talar för att en förändring av befintliga regler i inkomstskattelagen bör göras. Vi anser därför att inkomstskattelagen bör ändras så att det klart och tydligt framgår att kultursponsring jämställs med idrottssponsring.
mot · GX02Sk540 · 2009-10-06 00:00:00 — Redovisning av skatter på lönebeskedet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att synliggöra skatter på lönebeskedet. Vi vet att alltifrån arbetsgivaravgifter till moms och punktskatter påverkar människors nettoinkomst och konsumtionskraft samt arbetsgivares möjligheter att kunna anställa medarbetare. Offentlighetsprincipen har, med rätta, lyfts fram som ett mycket väsentligt bidrag från och våra grundlagar för att stärka öppenheten i det europeiska samarbetet. Att lyfta fram medborgarnas rätt till ett öppet och transparent samhälle innebär inte enbart ett åtagande avseende en lättillgänglig tillgång till offentliga handlingar. Ytterst handlar det om medborgarnas möjligheter att få information från myndigheterna om hela bredden av lagstiftningens konsekvenser för dem, inte minst hur stor andel av deras lönesumma som de ej får behålla utan ska betalas i skatt och sociala avgifter. Det har förmodligen funnits ett starkt intresse hos vissa politiker att omedvetandegöra svenska folket om det totala skattetrycket. Skatterna har successivt höjts och kreativiteten att dölja skatter har varit stor. Det har i sin tur resulterat i att många svenskar underskattar skattetryckets nivå och inte vet hur mycket skatt de egentligen betalar. Det är inte heller helt ovanligt med uppfattningen att det finns ett direkt samband mellan skattetryck och välfärd där höga skatter förutsätts per definition ge god välfärd och att höga skatter därmed i sig utgör en förutsättning för en kvalitativ välfärd. På så sätt har också ytterligare skattepålagor legitimerats. För att tydliggöra för den enskilde löntagaren, utifrån den internationellt uppskattade svenska traditionen om ett så öppet och kunskapsinriktat samhälle som möjligt, hur mycket skatt och sociala avgifter han/hon betalar in bör lagstifta om att också arbetsgivaravgifterna ska anges på lönebeskedet. Några företag redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Även det särskilda avdraget för förvärvsinkomster borde redovisas för att på så sätt ge en helhetsbild av det totala skattetrycket på den lön som en löntagare har arbetat ihop. Men betyder inte detta ökade administrativa kostnader om också arbetsgivaravgifterna ska anges på lönebeskedet? I praktiken tycks det inte bli någon ökad administrationskostnad alls, eftersom dessa uppgifter redan finns i de löneprogramvaror som finns på den svenska marknaden. Lagen bör formuleras så att det inte blir någon straffavgift om man inte lämnar ut uppgifterna. Praxis ska dock vara att synliggöra skatter på lönebeskedet, för att på så vis bidra till att skapa transparens vad gäller skatter och avgifter i samhället. Den offentliga sektorn bör föregå med gott exempel och införa synliga skatter inom , , statliga myndigheter och kommunsektorn.
mot · GX02Sk542 · 2009-10-01 00:00:00 — Avdragsrätt för donationer till den högre utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa avdragsrätt för företags eller privatpersoners donationer till den högre utbildningen och forskningen. Svenskar är mycket generösa när det gäller att skänka pengar till välgörenhet, vi har en unik donationskultur utan att den skattesubventionerats. Detta är något som vi bör vara mycket stolta över som det får mig att undra över i vilken utsträckning som vi skulle vara villiga att donera pengar om vi sedan fick dra av det i deklarationen också? Det är dock inte bara privatpersoner som ställer sig positiva till att donera pengar till olika ändamål. I beslutade sig för att finansiera en satsning på med fördelade . Södra och stift har tidigare bidragit på liknande sätt. Detta ligger helt i linje med den politik som regeringen företräder. Universitet och högskolor runt om i landet uppmuntras att söka extern finansiering. Detta är positivt utifrån flera olika aspekter men framförallt för att detta stärker den högre utbildningens tredje uppgift, nämligen den att samarbeta och integrera med näringslivet och världen utanför akademin. Att det dessutom är fler än skattebetalarna som står för notan är också mycket positivt. Vi behöver mer av extern finansiering inte mindre. Det externa forskningsstödet i kommer huvudsakligen från statliga forskningsråd med väsentliga bidrag också från olika stiftelser, kontrakt från EU:s ramprogram samt finansiering från offentlig sektor (statliga myndigheter, kommuner, landsting). Kritiska röster menar att detta äventyrar universitetens oberoende ställning. Jag är inte orolig för en sådan utveckling med en ökad extern finansiering. Att pengar kommer från olika håll leder snarare till självständighet och högre kvalitet. Det handlar helt enkelt om att vara klara och tydliga med att det är självt som avgör ämne för exempelvis en doktorandtjänst och tillsättningen sker efter sedvanliga sakkunnigutlåtanden. Jag anser att fler företag och privatpersoner borde få möjlighet att stödja den högre utbildningen och forskningen på de platser där de verkar på eller inom de områden som de värnar för och själva kan dra nytta av att ligger i framkanten. Jag anser därför att regeringen bör se över möjligheterna att införa avdragsrätt för de företag eller privatpersoner som är villiga att donera och hjälpa till att betala för den högre utbildningen och forskningen. I övriga länder i västvärlden ser man den alternativa finansieringen som något naturligt och som en central hörnsten för framtidens forskning. I detta avseende borde följa efter.
mot · GX02Sk546 · 2009-10-01 00:00:00 — Skattetillägg och om mänskliga rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa möjligheterna att påföra skattetillägg och anpassa reglerna kring skattetillägg till om mänskliga rättigheter. har ett rättstillämpningssystem inom skatteområdet som innebär att man kan råka ut för en dubbelbestraffning, vilket strider mot . Vid eftertaxering kan utdöma ett skattetillägg som en bestraffning för att man har lämnat en oriktig uppgift i sin deklaration och uppgiften skulle ha medfört för låg skatt om den hade godtagits. Går ärendet sedan vidare till domstol kan ytterligare straff i form av böter eller fängelse bli resultatet. Visserligen ska domstolarna i sin dom väga in storleken på skattetillägget, men det hindrar inte i sig att det är en typ av dubbelbestraffning som sker när straffet döms ut två gånger av två olika instanser (och domstolen). En skattskyldig som får ett eftertaxeringsbeslut har endast drygt en månad på sig att betala skatten eller att överklaga beslutet och söka anstånd med betalningen, oavsett om den skattskyldige begär omprövning av beslutet eller överklagar beslut. Eftersom skattetillägget bör ses som ett straff strider detta mot vanliga principer om rättssäkerhet som präglar det svenska rättssystemet i övrigt. Av artikel 6:3 i framgår att var och en som blivit anklagad för brott har rätt att försvara sig personligen eller genom rättegångsbiträde som han själv utsett eller att, när han saknar tillräckliga medel för att betala ett rättegångsbiträde, erhålla ett sådant utan kostnad, om rättvisans intresse så fordrar. Av avgöranden i de så kallade taximålen (taxi och Janosevic) framgår att det svenska skattetillägget är ett straff i mening och att rättssäkerhetsgarantierna i artikel 6 därför ska tillförsäkras den enskilde. För att upprätta principer om rättssäkerhet även på skatteområdet, och förhindra att dubbelbestraffning sker, borde möjligheter att påföra skattetillägg begränsas och nuvarande regler bör anpassas till så att domstolsprövning av skattetillägg sker inom skälig tid och dubbelbestraffning omöjliggörs. Detta bör därför tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GX02Sk548 · 2009-10-06 00:00:00 — Synliggörande av vårt skattesystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att synliggöra sociala avgifter i deklarationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att redovisa arbetsgivaravgifter för statligt anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa källskattesystemet. Synliggör sociala avgifter i deklarationen Arbetsgivaravgifter betalas å löntagarnas vägnar av deras respektive arbetsgivare. Få skattebetalare/löntagare är medvetna om de olika avgifterna och framförallt om deras nivåer. Det är viktigt att göra fler människor medvetna om hur vårt skattesystem ser ut och fungerar, vilket sannolikt skulle bidra till ett ökat intresse för skattefrågor och människors privatekonomi. Skattebetalare har ofta kunskap om rättigheterna i socialförsäkringssystemen men medvetenheten om skyldigheterna att betala för dessa rättigheter borde kunna bli större. Vi vill därför att regeringen ger i uppdrag att på deklarationen även uppge de olika socialförsäkringsavgifter och deras nivåer som varje löntagare betalar via sin arbetsgivare. Redovisa arbetsgivaravgifter för statligt anställda Att redovisa arbetsgivaravgifter tydligt för sina anställda något många arbetsgivare redan gör är ett steg mot ökad medborgarmakt. Varje arbetstagare bör få veta hur mycket arbetsgivaren betalar i arbetsgivaravgifter . Staten bör i detta sammanhang vara ett föredöme och på alla statligt anställdas månatliga lönebesked redovisa arbetsgivarens totala lönekostnad för den anställde (arbetsgivaravgifter + bruttolön), den anställdas bruttolön (inkomstskatt + utbetald nettolön) samt nettolönen. Sedan källskattereformen genomfördes dras preliminärskatten från lönen utan att vi ser den, i alla fall inte om vi är löntagare. fick var och en betala sin skatt själv . Det är efter källskattens införande som blivit ett nästan världsunikt högskatteland. Frågan är om detta varit möjligt med fullt synliga skatter. Alliansregeringen genomför ett gediget reformprogram där sänkta skatter är en viktig del. Skattetrycket har på så sätt minskat. Det är mycket bra. Men debatten kring våra skatter visar att många har bristande information om hur mycket var och en betalar och hur mycket det är i kronor och ören. De flesta företagare vet hur det känns att själv betala in både löneskatter och arbetsgivaravgifter till . Det påminner dem om att skatten är betydligt högre än som många tror. Det vore inte bara rättvist utan också nyttigt om även löntagare fick uppleva att betala in sin skatt. Genom att konfronteras med en e-faktura på Internetbanken eller ett inbetalningskort som kommer med lönebeskedet i brevlådan, blir det tydligt för var och en hur mycket skatt vi faktiskt betalar. Det vore ett viktigt steg att göra fler människor medvetna om hur vårt skattesystem ser ut och fungerar. Att avskaffa källskattesystemet är därmed ett viktigt steg mot ökad medborgarmakt.
mot · GX02Sk549 · 2009-10-06 00:00:00 — Avskrivningstider för flyttbara bostadshus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskrivningsmöjligheter för flyttbara bostadshus. Traditionellt har flerfamiljsbostäder byggts styckevis på plats. Efter det att huset har tjänat ut rivs det normalt och en ny byggnad uppförs på samma fastighet. Byggnadsbranschen är en av få branscher där produktiviteten inte har ökat under . sker en utveckling mot allt mer prefabricerade bostadshus. Ett mer modernt industriellt produktionssätt leder till ökad produktivitet och lägre byggnadskostnader. Traditionell nyproduktion kostar ca per kvm. Vid industriellt byggande på totalentreprenad är kostnaden ca per kvm. börjar det byggas allt fler flerbostadshus som är flyttbara husen kan demonteras och fraktas vidare för att uppföras på en annan plats. Det är ingen skillnad vare sig interiört eller exteriört jämfört med hus byggda på gammalt vis. Detta nya sätt att producera bostäder skapar möjligheter bland annat för kommuner som har en vikande befolkningsutveckling. I många mindre kommuner finns ett behov av att uppföra flerbostadshus, inte minst för äldre invånare som inte längre orkar med ett boende i en gård, en villa eller ett radhus och därför önskar flytta till en annan typ av boende. vågar man inte starta nyproduktion på många orter eftersom man inte kan överblicka bostadsbehovet vid en normal avskrivningstid . Risken bedöms vara för hög. Många av dessa kommuner har fått stöd i den s.k. bostadsakuten och har rivit flerbostadshus ofta byggnader som varit dåligt underhållna. Med flyttbara bostadshus öppnas en möjlighet till att ge kortare planeringstider och därmed ett lägre risktagande. I de fall en ort har ett minskat behov av bostäder så kan de säljas och uppföras på en plats där det finns ett behov. Det beräknas att kostnaden för demontering, flyttning inom en radie av , inre och yttre upprustning och uppmontering uppgår till ca per kvm exklusive mark och anslutningar. För att det skall vara ekonomiskt rimligt så får inte restvärdet/återköps-värdet på den flyttbara byggnaden vara för högt. Dagens avskrivningsregler om normalt för bostadshus är skapade utifrån den traditionella bostadsproduktionen. Med de möjligheter som ett industriellt produktionssätt ger i kombination med flyttbarhet så bör avskrivningsreglerna anpassas även för dessa byggnader. Det är rimligt att flyttbara bostäder kan tillåtas en årlig avskrivning baserad på mellan 25 och 33 års livslängd. Den bifogade kalkylen visar att boendekostnaden blir ungefär den samma vid en avskrivning på . Detta beror på att avsättningarna för reparation och underhåll kan minskas .