ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub317 · 2009-09-30 00:00:00 — Barns medicinering inom barnomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medicinering av barn i förskolan och på fritidshem. De flesta barn går i förskolan och på fritidshem; de tillbringar sin dag tillsammans med kamrater hos den personal som finns inom förskolan och fritidshemmet: förskollärare, barnskötare och annan personal. Det innebär att de har flera vuxna som de har kontakt med och som därmed har god kännedom om barnen och deras behov. Även barn med behov av medicinering för en sjukdom, exempelvis diabetes eller svår allergi, finns i förskolan. Deras behov ska tillgodoses inom förskolans verksamhet. Det finns barn som leker precis som andra barn på förskolan och fritidshemmet förutom att det kan vara en fara för dessa barns hälsa och liv om man inte kan ge dem deras medicin även . Att medicinera kan innebära att man behöver tabletter eller sprutor, och detta måste då skötas inom förskolans ram. Generellt sett har personal inom förskolan inte denna utbildning, utan när frågan kommer upp hanterar man den praktiskt från fall till fall. En jämförelse kan göras med personal inom äldreomsorgen. För att få ge de boende inom äldreomsorgen deras medicin har personalen fått delegation. All medicinhantering inom verksamhet ska knytas till en medicinskt ansvarig sjuksköterska. Endast denna person bör vara ansvarig för eventuella delegationer. Den ansvariga sjuksköterskan kan även vara den som ser över eventuella utbildningsinsatser för personalen inom förskolans verksamhet. Det finns en otydlighet i hur frågan om barns medicinering ska hanteras inom förskolans ram. Otydliga regler skapar oro och otrygghet för såväl personal som föräldrar. Det är viktigt att föräldrar, barn och personal vet att kunskapen finns i skolan och förskolan, det ger en grundtrygghet. Och om man har barn i skolåldern som precis har fått diagnosen diabetes eller en allergi så är det viktigt att kunskapen redan finns i skolan när man själv som förälder behöver stöd. Jag anser att det behöver finnas tydligare riktlinjer för hur förskolan ska hantera barn som behöver medicin eller vid akuta besvär. Jag anser vidare att det krävs utbildningsinsatser för all personal inom förskolan vad gäller medicinering av barn inom förskolan.
mot · GX02Ub321 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven i . Alla elever ska nå målen i skolan, något annat kan vi socialdemokrater inte acceptera. Resursfördelningsmodeller kommer vi alltid att behöva, för att kunna styra över resurser till de elever som har det största behovet. Avgörande är att resurserna används på rätt sätt och att de är tillräckliga. Därmed måste fokus ligga på de elever som behöver extra mycket stöd och hjälp för att klara . Resurser bör tillföras skolan så att fler vuxna kan vara denna resurs, så att klasserna kan bli mindre och att varje elev får det stöd som den behöver.
mot · GX02Ub322 · 2009-09-30 00:00:00 — Behovet av fler läkare i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler läkare i . Det talas mycket om läkarbristen i vårt land, det är många landsting som bekräftar att de har stort behov av att få nya läkare. Det behövs ständigt fler, trots att antalet nästan har tredubblats . För att vi ska komma fram till en lösning, så att efterfrågan och utbildade läkare mer stämmer överens, behöver vi se över frågan om läkarutbildningarna. är det många unga människor som vill läsa till läkare men som inte får plats på våra svenska universitet. De tvingas söka sig utomlands och därmed bekosta utbildningen själva. Och där stoppas de som inte har råd att betala en utbildning utomlands eftersom alla inte har förutsättningarna att flytta till ett annat land och betala för en dyr utbildning. Regeringen har utlovat 110 nya platser på läkarutbildningen men det är tveksamt om det är tillräckligt utifrån behovet i vårt land. Representanter för olika landsting reser även utomlands och söker färdiga läkare i andra länder. Dessa får sin utbildning validerad mot svenska behov och förutsättningar. Båda företeelserna kommer säkerligen att behövas även men det är angeläget att se över förutsättningarna för läkarutbildningarna i vårt land, så att de svarar mot såväl studenternas önskemål som behovet av läkare i . Behovet av läkare kommer att bli större när 40-talisterna går i pension, så det gäller att vi planerar .
mot · GX02Ub323 · 2009-09-29 00:00:00 — Kompetensutveckling för personal i förskola och skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling för personal i förskola och skola. Flexibelt lärande och lärande på arbetsplatsen är viktigt för de anställdas rätt till det livslånga lärandet, liksom för barnens och elevernas rätt till en god kvalitet i förskola och skola. Ofta har dock förskolor och skolor svårt att få de befintliga resurserna att räcka till, vilket gör att även om kompetensutvecklingen är viktig prioriteras den bort. har en generellt bra förskola och skola, men för att ytterligare förbättra dessa behöver personalen ges möjlighet till utveckling. Därmed får man nya kunskaper till arbetsplatsen, och barnen och eleverna får nya möjligheter att utvecklas på bästa sätt. Utbildningsbehoven inom de olika grupperna som arbetar i förskolan och skolan varierar. Det kan handla om generella kunskaper, såsom pedagogik, men också om mer specifika kunskaper om de olika kulturer som finns representerade i förskolan eller skolan inom respektive yrke. För att de anställda på ett effektivt och bra sätt ska kunna arbeta och samarbeta med barnen är det viktigt att de har goda kunskaper om barn och deras behov. Exempelvis har ofta vaktmästaren på skolan en central roll i elevernas vardag, men ingen utbildning som specifikt innehåller studier om barns behov och utveckling. Det är också vanligt att personer börjar arbeta som timanställda, utan att ha den formella kompetensen, och sedan blir anställda. Då behövs kanske kompletterande utbildning för att de ska kunna skaffa sig formell kompetens. Inom äldrevården startade den tidigare socialdemokratiska regeringen en stor satsning på kompetensutveckling, eftersom det är en viktig investering för att höja kvaliteten i äldreomsorgen. På liknande sätt bör man pröva olika vägar för att tillgodose behoven inom förskola och skola så att kompetensutveckling för personalen blir en realitet för en bättre skola. Det är viktigt att vi tänker på att utbilda så många som möjligt under dessa arbetslöshetstider så att vi är beredda när den stora generationsväxlingen kommer .
mot · GX02Ub324 · 2009-09-30 00:00:00 — Diskriminering av barn med särskilda behov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte tillåta diskriminering av funktionshindrade barn och barn med särskilda behov i förskolan. När det nu är möjligt för en kommun att ha såväl privata som kommunala förskolor så är det inte längre enbart föräldrarna som väljer förskola för sitt barn. Om en kommun inför någon form av kundvalsmodell för sin förskoleverksamhet, bör detta innebära att föräldrarna får ett antal förskolor att välja på för sitt barn. Men så är inte enbart fallet, i flera kommuner inför man dessutom en möjlighet för varje förskola, privat eller , att välja vilka barn som passar på just den förskolan. I artikel 2 slås det tydligt fast att alla barn har samma rättigheter och lika värde. Det innebär att ingen får diskrimineras. Men om en förskola väljer att inte ta emot funktionshindrade barn eller barn med särskilda behov innebär det att man diskriminerar barn med just funktionshinder. Det finns inom många kommuner en barnomsorgspeng som följer barnet till förskolan. Det säger sig självt att om den pengen är lika stor för alla barn så är det angeläget för den privata förskolan att få så små kostnader som möjligt. Detta innebär i sin tur att man väljer bort de barn som kostar mer än i normalfallet. Detta är ren diskriminering av barn. Om detta förfaringssätt tillåts fortsätta kommer det att innebära att barn som går utanför alltid kommer att få stå tillbaka i kön. Vad de funktionshindrade barnen och barnen med särskilda behov behöver är mer integrering i samhället, inte mindre.
mot · GX02Ub327 · 2009-09-30 00:00:00 — Förutsättningar för ett matgymnasium tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samband med den nya gymnasiereformen ge utrymme för en ny inriktning mot mat på naturbruksprogrammet. Samhället är starkt fokuserat på mat och livsmedel. I stort sett varje tv-kanal har någon form av eget matprogram med kända kockprofiler. Var och kommer en ny kokbok ut i bokhandeln. Runt om i landet har konsumenter i allt större utsträckning vallfärdat till stadens torg och Bondens marknad för att kunna köpa närproducerade, ofta ekologiskt odlade, produkter av hög kvalitet. Också i politiken har matfrågorna kommit att spela en allt större roll. Regeringen har antagit en offensiv vision om att ska bli det ledande matlandet i . Det har även tagits fram en handlingsplan för detta. För att främja en fortsatt utveckling av en god matkultur är det angeläget att stärka kunskaperna och förbättra utbildningsmöjligheterna. Bra utbildning är en viktig förutsättning för att nå högt ställda mål. Den första grunden måste läggas i hemmen men även i för- och grundskola för att få långsiktiga bra resultat. I gymnasieskolan finns olika program som berör livsmedelskedjan. På naturbruksgymnasium ges kunskap om råvaruproduktion. Livsmedelsprogrammet ger kunskap om beredning och restaurangprogrammet ger kunskap om tillagning. Naturbruksprogrammet och restaurangprogrammet är populära program som attraherar ungdomar. Alla dessa program fokuserar dock på sin del i livsmedelkedjan och tar inget helhetsgrepp. Med naturbruksprogrammet som grund kan det skapas inriktningar mot mat där hela livsmedelskedjan belyses. I håller en inriktning på att etableras som ger ungdomar en möjlighet att välja mat som inriktning med hela livsmedelskedjan i fokus. Därmed stärks möjligheterna för eleverna att efter genomgången utbildning välja på olika inriktningar från jord till bord.
mot · GX02Ub331 · 2009-09-29 00:00:00 — Allmäntjänstgöring för nyutexaminerade sjuksköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av en allmäntjänstgöring för nyutexaminerade sjuksköterskor. Det torde föreligga ett behov av en förlängd klinisk utbildning inom sjuksköterskeutbildningen och det kan ske genom en förlängning av utbildningen alternativt genom en inledande allmäntjänstgöring efter högskoleexamen. En allmäntjänstgöring skulle öka patientsäkerheten. I förlängningen skulle det även bidra till minskad personalomsättning inom hälso- och sjukvården eftersom belastningen för nyutexaminerade sjuksköterskor inte blir lika stor som . Genom införandet av allmäntjänstgöring skulle kunna säkerställa kunskaperna hos framtida sjuksköterskor. Det gäller även vårdens kvalitet och effektivitet. Allmäntjänstgöringen kan också motiveras utifrån att den kan erbjuda en möjlighet att tjänstgöra inom olika specialiteter under handledning och därför ge den nyutbildade sjuksköterskan en bredare bas att stå på. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvård ska ha formella och reella kunskaper. Därför föreslår vi att man ser över behovet av en allmäntjänstgöring för nyutexaminerade sjuksköterskor. På så sätt kan de nyutexaminerade sjuksköterskornas kompetens bättre garanteras, vilket ger patienterna ännu bättre vård.
mot · GX02Ub335 · 2009-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i försäkringsmedicin i läkarutbildningen. Läkare har en viktig roll när det gäller sjukskrivningar. De senaste årens resurser på att utbilda redan utbildade läkare i försäkringsmedicin har varit nödvändiga och bra. Men det räcker inte. Alla läkare ställs förr eller senare inför en situation när det behövs en bedömning av om en patient skall få ett läkarintyg för prövning om rätt till ersättning på grund av att sjukdom föreligger. Hela sjukförsäkringssystemet är uppbyggt kring dessa läkares kompetens. gäller nya regler för sjukpenning. som man är sjukskriven har man rätt till sjukpenning om man inte kan utföra sitt vanliga arbete. har man bara rätt till sjukpenning om man inte kan utföra något arbete alls hos sin arbetsgivare. ska hela den reguljära arbetsmarknaden prövas för att få ut sjukpenning. Dessa steg kallas rehabiliteringskedjan och bygger mycket på bedömningar av den enskildes sjuksituation. De nya sjukpenningsreglerna har varit nödvändiga för att få ut fler i arbete, men de lägger ytterligare stora krav på att läkare ska kunna göra en bedömning. Det bör ingå moment av försäkringsmedicinsk utbildning i alla läkares grundutbildning. För att studenter ska få läkarexamen ska man ha tydliga kunskaper i försäkringsmedicin. De allmänna målen för all grundläggande högskoleutbildning är angivna i 1 kap. 9 § högskolelagen (1992:1434). Där framgår att utbildningen skall ge studenterna förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem samt beredskap att möta förändringar i arbetslivet. Universiteten och högskolorna har stor frihet att inom de ramar och regler som sätts av riksdag och regering själva bestämma över intern resursfördelning, organisation och upplägg av utbildningsprogram liksom innehåll i kurser. Det är regeringen som föreskriver vilka examina inom grundläggande högskoleutbildning som får avläggas, och det är som beslutar vid vilka högskolor dessa examina får avläggas. Ett tillstånd att utfärda examina får bara lämnas om utbildningen uppfyller högskolelagens krav och regeringens särskilda krav (1 kap. 11 § högskolelagen). Det är hög tid att läkare får ytterligare hjälp och medel för att klara sina bedömningar på bästa sätt. Deras omdömen påverkar mångas liv. Försäkringsmedicinsk utbildning bör ingå i alla läkares grundutbildning.
mot · GX02Ub339 · 2009-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av geriatrik på läkarutbildningen. Äldre människor är storkonsumenter inom vårdsektorn. Av samtliga vårdtillfällen avsåg personer och personer i åldern 7584. Att ge vård till äldre kräver en särskild kompetens och kunskap både om äldres sjukdomar och om det naturliga åldrandet. Symtomen hos äldre är annorlunda jämfört med yngre vid vanliga sjukdomar och måste dessutom skiljas från tecken på ett vanligt åldrande som inte ska behandlas. På grund av en ändrad kroppssammansättning reagerar äldre dessutom annorlunda på medicinsk behandling. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. Tyvärr brister kunskaperna i den svenska läkarkåren, och en orsak är att geriatrik är lågt prioriterad inom läkarutbildningen eftersom ämnet har låg status. Vid en inventering av läkarutbildningen som gjorde 2004 hade hälften av lärosätena undervisning i geriatrik som motsvarande mindre än en veckas studier. När en uppföljning gjordes hade situationen förbättrats totalt sett, men fortfarande var andelen låg. Särskilt gäller det utbildningen i MalmöLund som endast hade geriatrik. konstaterade också i en rapport att den geriatriska kunskapen var relativt låg bland svenska läkare, vilket är oroväckande i ett samhälle där vi blir allt äldre. menade att den geriatriska kunskapen hos läkare skulle uppmuntras och rekommenderade bland annat en formell geriatrikkurs i universitetens läkarutbildning. Bristerna i geriatriska kunskaper får allvarliga konsekvenser för äldres hälsa och är dessutom samhällsekonomiskt kostsamt. Det finns tydliga exempel på att sjukvården för äldre inte håller måttet. En indikator på bristerna är överförskrivning av läkemedel. Forskning visar att en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. Det är inte acceptabelt. Med tanke på den demografiska utvecklingen där vi blir allt fler äldre är det viktigt att snabbt komma till rätta med bristerna i geriatrisk kunskap bland läkare. Eftersom det tar tid för en utökad undervisning i läkarutbildningen att få reellt genomslag i vårdresultaten är skyndsam förändring än mer påkallad.
mot · GX02Ub347 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa utbildning i privatekonomi på gymnasienivå. En tydlig samhällstrend är att ungdomar får mer pengar att röra sig med vilket leder till en ökad konsumtion. ser vi inte samma trend avseende ungas förståelse och kunskaper om hur den egna ekonomin bäst ska förvaltas samt hur eventuella egna inkomster påverkas av samhället i övrigt. Den praktiska delen i ekonomiutbildningen i gymnasiet är kort sagt inte tillräcklig. Exempelvis finns bristande kunskaper om hur momsen fungerar. Den tycks vara både och som uppenbarligen andra momssatser gäller för vissa varor och tjänster. Dessutom ökar antalet ungdomar med betalningsanmärkningar och ungdomar som fastnat i skuldfällor. Det senare tycks inte minst bero på att det mot bättre vetande kan verka mer förmånligt med ett sms-lån än ett vanligt banklån. förväntas samma unga människor kunna ta viktiga beslut om sin framtid, exempelvis vid val av premiepensionsförvaltare eller aktivt sparande till bostad eller andra kostnadskrävande investeringar. Häri ligger en långsiktig samhällsutmaning. I av finansiell kris har det visat sig att det är en fördel med en allmänhet som har en ökad förståelse för hur räntor, inflation och sparande hänger ihop och påverkar privatekonomin. Här har skolan en långsiktigt viktig roll att fylla. I gymnasieskolan måste det finnas en bred utbildning i privatekonomi, i hur skatter och avgifter fungerar, i konsumentfrågor, kredit- och finansväsende, sparande och pensionsfrågor. Grundläggande juridiska kunskaper såsom grunderna i avtalsrätt skall också tillföras. Det är ett rimligt mål att varje gymnasieelev skall begripa ett hyreskontrakt och ett avbetalningskontrakt när han eller hon lämnar gymnasiet.
mot · GX02Ub355 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utbyggnad av högskolan. har vi byggt ut antalet högskoleplatser i . Trycket är fortfarande stort och det behövs ännu fler platser. I detta läge har regeringen valt att stoppa utbyggnaden av högskolan. Detta görs i när ungdomskullarna som närmar sig högskolan växer. kommer antalet ungdomar i åldern att öka med närmare 140000 personer. Innebörden kommer att bli att andelen högskoleutbildade i en årskull minskas drastiskt . Det känns ologiskt att medvetet minska andelen unga som kan studera på universitet och högskolor. Vi behöver istället gå den motsatta vägen och möta de växande årskullarna med en fortsatt utbyggnad av högskolan. Gör vi inte detta så innebär det att möjligheten att gå mellan studier och arbetsliv försvåras och inte minst så riskerar vi att den sociala snedrekryteringen till högskolan återigen kommer att öka. i (s)
mot · GX02Ub367 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymnasieskolans treåriga program ska kunna förlängas. De kunskaper och färdigheter som vi fick under skolåren, under yrkesutbildningen och på högskolan varar inte längre livet ut. På dagens arbetsmarknad krävs ständigt nya grundläggande färdigheter, kvalifikationer och erfarenheter. Bristande kunskaper anses vara en avgörande orsak till att arbetslösheten är så hög i vissa regioner och för mindre gynnade grupper i samhället. handlar det inte bara om IT-kunskaper utan om breda kunskapsområden som alla omfattar flera färdigheter, till exempel att lära sig främmande språk, att förvärva tekniska kunskaper, att kommunicera, prestera och bedöma. Arbetslivets kompetensbehov ställer i sin tur stora krav på det nationella utbildningssystemets förmåga att möta kraven på ett livslångt lärande. Att integrera lärandet på ett fastare sätt i vuxenlivet är en mycket viktig uppgift liksom att omsätta det livslånga lärandet i praktiken. De personer som av olika skäl inte klarat av att förvärva basnivån förgrundläggande färdigheter måste erbjudas nya tillfällen att göra detta. De formella systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning såväl grundläggande och högre utbildning som fortbildning och vuxenutbildning har ansvar för att så långt som möjligt se till att var och en förvärvar, uppdaterar och behåller en viss miniminivå för färdigheterna. Men för att det livslånga lärandet ska vara möjligt måste utbildningssystemen bättre anpassas till elevernas och studenternas förutsättningar. En stor grupp gymnasieelever klarar inte av sina studier som står till deras förfogande, vilket för många leder till ofullständiga betyg och därmed till att de inte får någon gymnasieexamen. Elevers mognad och förmåga till inlärning kan variera betydligt, och detta måste vägas in i processen kring det livslånga lärandet, annars riskerar en stor grupp unga människor att ställas utanför arbetsmarknaden och vidare studier. Som ett led i arbetet för ett livslångt lärande anser jag att man bör pröva om gymnasieskolans treåriga program ska kunna förlängas med och gälla för elever mellan och att studiebidrag ska utgå som studierna pågår.
mot · GX02Ub368 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser i skolan. Skolans viktigaste uppdrag är att ge alla elever gedigna kunskaper som grund för ett livslångt lärande. Ska en modern skola lyckas med sitt uppdrag måste den fånga lusten till lärande och utmana alla barn och unga att vilja utvecklas efter sin förmåga. är det allt för många elever som inte får med sig de nödvändigaste kunskaperna. Klasskillnader och boendesegregation avspeglar sig tydligt i dagens skola. Studievana hemifrån och stimulans att läsa och lära även utanför skoltid har avgörande betydelse för att nå framgång i skolarbetet. Skolor som har många elever som inte når målen är koncentrerade till områden där det bor många med låga inkomster och kortare utbildning. Ska skolan kunna bidra till det jämlika samhälle vi strävar efter måste den ge alla barn och ungdomar samma möjlighet till kunskap och lärande oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller etniska bakgrund. Alla skolor måste ges likvärdiga förutsättningar och jämlika villkor. Vi vill att det nationella ansvaret för att ge alla elever rätt till en likvärdig skola ska stärkas så att alla elever ges möjlighet att lära och utvecklas maximalt efter sina förutsättningar. Kunskap är ingen bristvara som ska ransoneras och rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga. Kunskap är makt och frihet. Vi anser att ett tydligt mål bör skrivas in i skollagen om att utjämna skillnader och kompensera de barn som inte kommer från hem med studietradition. Resurserna måste styras till de skolor som har svårast förutsättningar. Lika chanser kräver olika resurser.
mot · GX02Ub369 · 2009-09-24 00:00:00 — Personalens kunskaper i kost- och motionsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att all personal som arbetar med barn och ungdomar har tillräckliga kunskaper i kost- och motionsfrågor. pågår i samhället en intensiv debatt om mat och hälsa. Många barn blir överviktiga tidigt och de s.k. välfärdssjukdomarna kryper allt längre ner i åldrarna. Att inställningen till mat och motion är viktig och att sunda vanor måste grundläggas är många överens om. I detta arbete har familjen och skolan en viktig roll. Barn träffar många vuxna utanför hemmet inom bl.a. sjukvården, och skolan. Långt ifrån alla har relevant utbildning i kost- och motionsfrågor. För att förbättra barns konsumtionsmönster och levnadsvanor bör utbildningsinsatserna för all personal som träffar och ger råd till barn ses över. Goda matvanor och fysisk aktivitet bidrar till att målet en hållbar utveckling och hållbar konsumtion samt en bättre folkhälsa lättare skulle nås.