mot · GX02So579 · 2009-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg de gröna anser att den politiska inriktningen under detta utgiftsområde behöver bygga mer på förebyggande och hälsofrämjande principer än vad det gör . De behov, och därmed kostnader, samhället har för hälsovård, sjukvård och social omsorg är långt ifrån givna. Genom att stärka det som är hälsofrämjande, undvika det som är sjukdomsalstrande och ha ett folkhälsoperspektiv i fokus på alla nivåer kan vi nå en bättre sammantagen hälsa i samhället som vi minskar kostnaderna. Regeringen har satsat stort på reformer av ideologiska skäl snarare än att det bevisats förbättra människors hälsa. Det gäller såväl konstruktionen av vårdvalsreformen, lagen om valfrihet som utförsäljningen av . befolkning har varit mycket nöjd med och många är nu med rätta oroliga för att det ska bli rörigt och dyrt. Att välja vårdcentral kommer vara i huvudsak en storstadsfråga. Landsbygden har en helt annan situation och är svårigheten att kunna ha en fast läkarkontakt över huvud taget ett betydligt mer brännande problem. Såväl vårdval som lagen om valfrihet handlar mer om de privata företagens möjligheter att välja vilka patienter man vill ha än om medborgarnas möjlighet att välja vårdgivare. Vi anser att regeringen lägger tonvikten på helt fel saker, undergräver det kommunala självstyret och landstingspolitikernas möjlighet att utforma lokalt anpassade lösningar. Vi riskerar även att skapa system där friska med mindre krämpor får betydligt större resurser än de riktigt sjuka och sårbara. I årets budgetmotion föreslår vi bland annat flera åtgärder för att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen och förstärkta insatser på folkhälsoområdet. Vi avsätter också extra resurser till psykiatrin i brett perspektiv, bland annat genom en kraftfull satsning på elevhälsan och en förändrad konstruktion av reformen personliga ombud för att de ska kunna fungera mer oberoende. För att öka tandhälsan hos ungdomar föreslår vi fri tandvård upp till . 4Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg4 4.1Förebyggande arbete, tidiga insatser och brukarperspektiv viktiga insatser inom psykiatrin4 4.1.2Förändrad konstruktion av personliga ombud6 4.2.1Behov av regelverk och samordningsansvar8 4.2.2Behov av alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder8 4.2.3Läkemedelsberoende till Statens folkhälsoinstitut9 4.2.4Nationell satsning på hiv- och STI-prevention9 4.3Ökad patientsäkerhet och rätt använda resurser på läkemedelsområdet10 4.3.2Utökad tillsyn inom läkemedelsområdet10 4.3.5Fristående, brukarstyrd konsumentorganisation för läkemedelsfrågor11 4.3.7Alternativ- och komplementärmedicinskt register12 4.4Förebyggande insatser för bra tandhälsa13 4.4.1Gratis tandvård upp till 25 år13 4.4.2Frisktandvård till fast pris13 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en satsning på elevhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändrad konstruktion av reformen personliga ombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att det ingår i Arbetsförmedlingens och ansvar att på central nivå ingå i samarbetsforum för strukturfrågor som lyfts fram av de personliga ombuden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett regelverk för hur samordningen av arbetet utifrån folkhälsomålen och det praktiska folkhälsoarbetet ska ske på lokal, regional och nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beroende av narkotikaklassade läkemedel förs in under det folkhälsopolitiska målområdet 11 och att får ansvaret för uppföljning av beroende av läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppföljning av effekterna av nya statsbidragsregler för handikapporganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission för läkemedelssäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade tillsynsansvar inom läkemedelsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad finansieringsform för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatiseringen av apoteksmarknaden och utförsäljningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett alternativ- och komplementärmedicinskt register. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna och konsekvenserna av en nationell tandvårdsreform, frisktandvård till fast pris. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg: Bidrag till hälso- och sjukvård Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Nytt anslag för att finansiera Intäkter till staten för att finansiera Nytt anslag: Läkemedelssäkerhet 4Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 4.1Förebyggande arbete, tidiga insatser och brukarperspektiv viktiga insatser inom psykiatrin Psykiatri och vård, omsorg, stöd och sysselsättning för människor med psykisk sjukdom är ett påtagligt eftersatt område. Det finns många bra och viktiga förslag till förändringar och förbättringar som psykiatrisamordnaren föreslog i utredningen och ansvar1. Regeringen har gjort en förhållandevis kraftfull satsning på psykiatriområdet vilket är bra. oroar de uppgifter som Riksrevisionen2 pekat på, nämligen att de statliga bidrag som gjordes inte i faktisk mening medförde några större resurstillskott. Landstingens egna satsningar på annan hälso- och sjukvård var ungefär lika stora. Man sa också i rapporten att bidragen kan ha skapat oklarhet om det statliga ansvaret, och att bidragens effekter är svåra att mäta. Detta är allvarligt, och vi menar att det är ytterst viktigt att man tar uppgifter i beaktande, liksom de grundområden som pekas ut i slutbetänkande. De människor som är i behov av insatser inom psykiatrins område är sköra och utsatta. Det är mycket viktigt att det som görs på olika nivåer i form av satsningar riktas rätt och verkligen kommer de som behöver det till del. Vi menar att ett brukarperspektiv och förebyggande förhållningssätt behöver få betydligt större genomslag inom hela området. ser stora brister på såväl resurs- som tillsynssidan när det gäller skolhälsovården i . Vi behöver skolhälsovård med högre kvalitet och större tillgänglighet. Vi behöver också en bättre tillsyn för att kontrollera att lagar, förordningar och riktlinjer följs, både i kommunala och fristående skolor. Det är viktigt att tidigt upptäcka problem hos barn och unga samt att åtgärda dem. Skolhälsovården har här en påtagligt viktig uppgift. Barn behöver veta vart de ska vända sig om de mår dåligt fysiskt eller psykiskt eller om de har problem de ej kan lösa själva. Lärare och förskolepersonal ska också veta hur de ska göra om de oroar sig för ett barn. Sociala problem upptäcks ofta i skolan, och skolan har en nyckelroll genom sin möjlighet att fånga upp problem . Det är viktigt att agera innan problem hunnit utveckla sig. Mobbning, våld, skolk och dåliga skolresultat har ofta psykologiska, eller ibland fysiologiska, orsaker som man kan göra något åt om man kommer in tidigt och på rätt sätt. Skolhälsovårdens arbete är därför både förebyggande och hälsofrämjande. I 14 kap. skollagen står att skolhälsovårdens syfte är att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Det sägs i lagen att den främst ska vara förebyggande, men där sägs också att den ska omfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. Det anges bara att det ska finnas skolläkare och skolsköterska, dock inte i vilken omfattning. Yrkesföreningar för skolsköterskor och kuratorer menar att antalet elever på vissa ställen är så stort att det är omöjligt att göra ett bra jobb. Det är hög tid att detta ändras. Alla skolor i , fristående som kommunala, är skyldiga att ordna skolhälsovård för sina elever. Men kvaliteten på skolhälsovården varierar alldeles för mycket mellan olika skolor och olika huvudmän. Detta beror dels på bristande tillsyn, dels på för lite resurser. har tillsynsansvaret för skolhälsovården medan Skolinspektionen följer upp all annan verksamhet inom skolan. har utarbetat mycket bra riktlinjer för skolhälsovården, vilka är frivilliga och därför sällan följs. har heller inte någon sammantagen bild över hur det ser ut i landet, och de resurser som finns för tillsyn och oanmälda besök är mycket små. Systemet bygger snarare på en förhoppning om att riktlinjerna i huvudsak följs. För att det ska bli bättre kontroll anser vi att ansvaret för tillsynen av en utvidgad elevhälsa bör övergå till Skolinspektionen som kontinuerligt genomför tillsynsbesök i alla skolor. Det faller sig då naturligt att tillsynen även tittar närmare på elevhälsan och hur den fungerar. Skolinspektionen måste sedan i sin tur använda sig av fackkompetens när det gäller medicinska och psykologiska frågor. De allvarliga brister som finns inom elevhälsan gör att vi anser att elevhälsan behöver stärkas . Tidiga och välinriktade insatser kan förebygga mycket lidande och är dessutom ur samhällsekonomiskt perspektiv lönsamt. Eleverna ska på ett enkelt sätt kunna komma i kontakt med rätt person när de har fysiska eller själsliga problem. Skolpersonal kan alltför ofta peka ut personer som man känner på sig att det kommer att gå dåligt för och få rätt. Så kan vi inte ha det. Vi måste få en elevhälsa som är tillgänglig och som säkerställer att rätt hjälp ges . Allt annat vore ett stort misslyckande från vuxenvärlden och innebär framtida samhällskostnader för såväl kommun, landsting som stat. Barnen riskerar annars att bli de stora förlorarna. Vi föreslår därför i vårt budgetförslag till en riktad satsning på skolhälsovården på totalt , en kraftfull satsning för att kommunerna ska kunna anställa fler personer till elevhälsovården i ett brett perspektiv. Dessa medel fördelas till kommunerna enligt en schablon byggd på elevunderlag. Det betyder ungefär 800 nya heltidstjänster inom elevhälsan. På vilket sätt skolorna gör satsningen, hur den ska utformas och vilka yrkeskategorier den inbegriper, avgörs bäst lokalt. Förutom vad som sagts ovan om tillsyn och riktlinjer anser vi att regeringen bör återkomma med lagförslag som ställer krav på att alla elever ska ha tillgång till en fungerande elevhälsa som ska verka förebyggande och hälsofrämjande och se till elevens fysiska, psykiska och psykosociala behov. 4.1.2Förändrad konstruktion av personliga ombud Personliga ombud är en mycket välriktad reform genom att det kommer psykiskt sjuka och personer med psykiska funktionshinder direkt till del. Ombuden hjälper dem att få tillgång till den hjälp de har rätt att få, från kommunen, och olika stödenheter. Ombuden har som funktion att de arbetar nära den de är ombud för och helt på dennes uppdrag. Utvärderingar visar bra resultat genom minskat antal vårddagar, och de som får denna hjälp har upplevt det mycket konkret. utgår statsbidrag som ska täcka tre fjärdedelar av kostnaderna för personliga ombud. Kommuner ansöker om pengar hos . Det finns kommuner som skulle vilja inrätta personliga ombud men som, trots bidraget, inte ansett sig ha råd. har alla anslagna medel inte förbrukats. Som skäl till detta anger regeringen att det tar tid att motivera, inrätta och rekrytera ombud. Regeringen skriver i budgeten att anslaget ska ökas med . I själva verket innebär detta en neddragning av medel, som , 2008 och 2009 var utöver anslaget. Vi anser att man behöver ha betydligt högre ambitioner. Alla som behöver personligt ombud ska kunna få ett sådant. Statsbidraget behöver utformas så att det skapar förutsättningar för det. Vi menar att man bör ändra konstruktionen för finansieringen och i stället ge fullt statsbidrag till de personliga ombuden. Det skulle innebära en ekonomisk lättnad för kommunerna, både de som har verksamhet med personligt ombud och de som ännu inte har anställt sådana. Vi avsätter totalt 200miljoner kronor för detta ändamål. Vi föreslår också att man förändrar konstruktionen på ett sådant sätt att de personliga ombuden kopplas till brukarorganisationerna i stället för till kommunerna. Fördelar med förändrat huvudmannaskap är att man tar bort det indirekta beroendeförhållande som är inbyggt i konstruktionen. Det är svårt att stå fri i sin kritik gentemot sin egen arbetsgivare. Se även motion om Personliga ombud. Nationella hjälplinjen är en jourtelefon dit människor i akut psykisk kris eller andra svåra livssituationer och deras närstående kan ringa för stöd och rådgivning. Hjälplinjen behöver utöka sin verksamhet. har de ett större antal samtal än de kan hantera. De arbetar också för att utveckla en webbaserad tjänst Skriv till hjälplinjen där man snabbt ska kunna få svar. Vi förutsätter att regeringen även fortsättningsvis anslår medel till Nationella hjälplinjen inom ram. Det är också viktigt att den kan utöka sin kapacitet utifrån de behov som finns. Vi anslår därför utöver de som avsatts . Nuvarande medlemmar i föreningen hjälplinjen är , , Ananke, , , Föreningen , för suicidprevention och efterlevandes stöd, , , ungdom för social hälsa, RUS och . Verksamheten är rikstäckande och ger ett viktigt komplement till psykiatrin, och det som de enskilda föreningarna kan erbjuda i form av direkt stöd. vill förstärka folkhälsoarbetet och satsar mer än regeringen på folkhälsopolitiska åtgärder. För satsar vi 300 respektive mer än regeringen. En god och jämlik hälsa är ett övergripande mål för . Det förutsätter ett långsiktigt arbete insatser kan inte ske med treåriga program som sedan rycks undan så som regeringen nu gör. kommer med en utvärdering av det åtgärdsprogram som gällt och det är viktigt att beakta. Med det och WHO:s rapport the gap in a generation som grund vill satsa på ett nationellt program för folkhälsa som sträcker sig över . folkhälsopolitik innebär att långsiktigt investera i våra viktigaste resurser människor och miljö. En hälsosam miljö, en meningsfull tillvaro med aktivt deltagande i samhället och ekonomisk trygghet är basala delar för en god hälsa hos befolkningen. Folkhälsa handlar om livskvalitet och har tydlig koppling till både miljöfrågor och fördelningspolitik. Regeringen har gjort en omläggning av folkhälsopolitiken där man har inriktat sig på individer och familjer, något som tagit fokus från betydelsen av levnadsförhållanden i övrigt. Hälso- och sjukvården kan bidra med en del för att förbättra folkhälsan men långt viktigare är emellertid att bygga ett samhälle som främjar hälsa och minskar risken för sjukdom. Det kan handla om att planera bostadsområden för att människor ska trivas, för att stimulera möten mellan människor, ge möjlighet till rörelse och tillgång till grönområden. Det kan också handla om satsningar på cykelbanor inom det trafikpolitiska området, om maten som serveras i skolor och äldreboenden, skattepolitik, skolpolitik och kulturpolitik med mera. Listan kan göras lång. De flesta politikområden kan alltså bidra till att antingen försvåra eller underlätta för en bra folkhälsopolitik. gör i denna budget flera satsningar som kan främja folkhälsan. Vi satsar till exempel på ett ökat stöd till friluftslivet så att fler människor kan få bli fysiskt aktiva och komma ut i naturen. Vi har ett program för god mat som ska ge bättre mat i skolor och äldreboenden. Vi gör en omfattande satsning de kommande tre åren för att nå miljömålen, där till exempel målet om giftfri miljö är väsentlig för människors hälsa. Våra satsningar på cykelbanor och kollektivtrafik medverkar även de till att stärka folkhälsan. 4.2.1Behov av regelverk och samordningsansvar Vi anser att det behövs ökad aktivitet på det folkhälsopolitiska området för att det övergripande målet för folkhälsopolitiken som har antagit ska kunna nås att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Jämlikhet eller ojämlikhet i hälsa är en mycket viktig parameter som ligger till grund för hur vi har det, hur vi mår och våra livsbetingelser. har ansvar för uppföljningen av de 11 folkhälsopolitiska målområdena på nationell nivå. För att nå folkhälsomålen krävs ett aktivt och medvetet arbete med särskilda satsningar. För att dessa satsningar verkligen ska få genomslag anser vi att det behöver finnas ett samordningsansvar på regional nivå. Aktivt och praktiskt arbete behöver ske närmare de konkreta verksamheterna. Vi anser också att det bör finnas ett regelverk för hur samordningen av arbetet utifrån folkhälsomålen och det praktiska folkhälsoarbetet ska ske på lokal, regional och nationell nivå. Arbetet mellan nivåerna behöver knytas ihop tydligt och det ska vara klart var samordningsansvaret ligger. Detta vill vi ge regeringen tillkänna. 4.2.2Behov av alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Insatser på det alkohol- och narkotikapolitiska området är av stor betydelse. Unga dricker till exempel på ett sådant sätt att det riskerar att ge dem skador, och det gäller att hitta sätt att minska drickandet i ett brett perspektiv. De satsningar som gjorts inom anslaget tar slut . Vi anser att det är väldigt angeläget att det fortsätter. Att arbeta folkhälsopolitiskt är ett långsiktigt arbete som därför också måste ha en långsiktig finansiering. Tobaksprevention ingår även i anslaget, vilket är minst lika viktigt. Tobak fortsätter att vara den enskilt största ohälsorisken, och skillnaderna mellan tobaksbruket i olika grupper är stort. För att kompensera för regeringens indragna stöd vill vi utöka anslaget med och lika mycket 2012. Beroende av förskrivna narkotiska läkemedel är ett omfattande och mycket allvarligt problem som berör upp till en kvarts miljon personer. Det berör både den som drabbas av det, dennes anhöriga och betydligt vidare kretsar än så. Det är ett folkhälsoproblem som skär rakt igenom hela samhället, där alla samhällsklasser och yrkeskategorier finns representerade och det berör hela samhället. Vi menar att detta behöver uppmärksammas särskilt i folkhälsoarbetet. har ansvaret för uppföljningen av folkhälsoproblem orsakade av beroende av alkohol, tobak, narkotika, spel och dopning. Därför vore det logiskt att även beroende av narkotiska läkemedel förs in under målområde 11, och att får ansvaret för uppföljning av beroende av narkotiska läkemedel. har inte bemött denna fråga närmare trots att den tagits upp i tidigare motion. avsätter 20102012 för att ska ta över detta ansvar. 4.2.4Nationell satsning på hiv- och STI-prevention har ökad smittspridning skett av sexuellt överförbara sjukdomar (sexual transmitted infections), STI. har visat på en dramatisk ökning av hiv och även en kraftig ökning av klamydia. Klamydia kan obehandlad leda till barnlöshet. En förändrad attityd till kondom är ett skäl till den ökade smittspridningen. Nya generationer har inte samma inställning som tidigare till smittorisk. För att vända nuvarande trend för sexuellt överförbara sjukdomar behövs ökade resurser för preventivt arbete. Det budgetanslag som handlar om insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar har legat still och behöver utökas. Vi anser därför att en årlig ökning behöver göras med . Regeringen gjorde 2008 en förändring i statsbidraget till handikapporganisationer parallellt som anslaget utökas. Det är bra. Handikapporganisationernas existens är av enormt stor betydelse både för människor med funktionshinder och för samhället generellt. Vi anser dock att det är viktigt att följa utvecklingen av de nya reglerna och hur de slår mot handikapporganisationer som organiserar sig på ett nytt sätt. Genom tillgång till Internet finns det inte samma behov som tidigare av att en organisation rent geografiskt finns spridd i hela landet för att fungera väl. Det är viktigt att ringa in vilken typ av organisationer som får försämrade möjligheter att verka med förslaget och hur möjliga lösningar kan se ut för att de också ska kunna verka. 4.3Ökad patientsäkerhet och rätt använda resurser på läkemedelsområdet kostar felaktig läkemedelsanvändning samhället sannolikt lika mycket som den totala läkemedelsnotan. Det är helt orimligt, i högsta grad skadligt för människor och dyrt för samhället. Vi föreslår flera åtgärder för att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen. Vi har inte tillgång till säkra uppgifter om hur många människor i som drabbas av problem, sjuklighet eller död som orsakas av felaktig läkemedelsanvändning och varför. Vi vet inte heller hur stora kostnaderna är för felaktig läkemedelsanvändning ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och vad de består av. De uppskattningar som finns talar för att kostnaderna för den felaktiga läkemedelsanvändningen ligger på och att det är hundratusentals människor som drabbas av problem och sjuklighet av felaktig läkemedelsanvändning. Eftersom det saknas säkra uppgifter kring storleksordningen på de samhällsekonomiska kostnaderna, hur många som drabbas och varför, är det svårt att föra en seriös debatt kring dessa viktiga frågor. Som en följd av detta råder det också en stor osäkerhet kring vilka konkreta åtgärder som bör vidtas för att minska kostnader och lidande orsakade av felaktig läkemedelsanvändning. ser den felaktiga läkemedelsanvändningen som ett stort samhällsekonomiskt, medicinskt och folkhälsopolitiskt problem. Därför föreslår att en kommission för läkemedelssäkerhet tillsätts med uppgift att söka svar på dessa frågor och komma med konkreta förslag till åtgärder. Detta vill vi ge regeringen tillkänna. Vi avsätter för detta ändamål . Se även vår motion 2009/10 Kommission för läkemedelssäkerhet. 4.3.2Utökad tillsyn inom läkemedelsområdet har det fulla ansvaret för tillsynen av läkemedelsanvändningen inom vård och omsorg. Det innebär att man ska bevaka, följa upp och utvärdera hur behandlingsrekommendationer, riktlinjer och vägledningar när det gäller läkemedelsanvändning implementeras inom vård och omsorg. har i princip inga resurser eller personal för att uppfylla detta uppdrag. avser därför att göra en kraftig förstärkning av resurserna till för att man ska kunna uppfylla sitt tillsynsansvar på ett rimligt sätt. Till detta avsätter vi . anser att det är tveksamt att en statlig myndighet finansieras helt genom avgifter från dess kunder. I fall är detta än mer olämpligt eftersom alla intäkter kommer från läkemedelsindustrin, där det är mycket stora ekonomiska intressen som står på spel i samband med att ett läkemedel ska godkännas eller inte. verksamhet inom läkemedel finansieras till genom registreringsavgifter från läkemedelsindustrin samt årsavgifter för alla godkända läkemedel. Denna finansieringsform skapar direkta, ekonomiska kopplingar mellan och läkemedelsindustrin. Vi menar att situationer därmed kan uppstå när självständighet och opartiskhet kan ifrågasättas. För att helt undvika detta föreslår vi att i sin helhet finansieras via ett statligt anslag. De avgifter som läkemedelsbolagen betalar för tjänster ska istället gå direkt in i statskassan. Se vidare vår motion 2009/10 om finansiering. Regeringen avvecklar apoteksmonopolet och gör en så kallad omreglering av apoteksmarknaden. Att regeringen driver igenom detta anser vi vara en rent ideologisk fråga som inte grundar sig på att förbättra läkemedelsanvändningen eller vad människor egentligen vill och behöver. Apoteksmonopolet har fungerat väl när det gäller att erbjuda läkemedel till låga priser, enhetliga över hela landet. har också lyckats åstadkomma en god tillgänglighet över hela landet samt utnyttjat ny teknik för att förbättra tillgängligheten ytterligare. Enligt vår uppfattning har bidragit till en effektiv läkemedelshantering och läkemedelsanvändning med mycket hög säkerhet och effektivitet med en personal som har hög kompetens. Befolkningens förtroende för och attityder till har genomgående varit mycket positiva.