mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — är många unga arbetslösa, och det finns eftersatta behov av såväl grund- som fortbildning i stora yrkesgrupper, exempelvis inom äldreomsorgen. Risken är överhängande att den höga arbetslösheten förutom de omedelbara negativa effekterna för enskilda och samhällsekonomin, också kan försvåra det förestående genrationsskiftet. Istället för de ineffektiva program för arbetslösa regeringen erbjuder, vill genomföra riktade utbildnings- och kompetenshöjningssatsningar och insatser som bidrar till att slussa in yngre i arbetslivet där pensionsavgångarna kommer att bli många framöver. I en gemensam överenskommelse med Socialdemokraterna och , som presenteras under avsnitt 5.3.5 Ge unga en chans, ingår bland annat en utbildningssatsning för unga som saknar gymnasiekompetens, lärlingsplatser samt traineeprogram och praktikplatser i statlig förvaltning. Utöver de satsningarna föreslår vi ytterligare insatser för att underlätta generationsväxlingen och höja kompetensen i arbetslivet. Det finns stora utbildningsbehov i arbetskraften som inte kan tillgodoses inom arbetsmarknadspolitiken. står vi inför ett generationsskifte på arbetsmarknaden som i värsta fall kan leda till en situation med hög arbetslöshet och kompetensbrist . För att möta denna utmaning vill satsa på ett Kunskapslyft 2.0. Satsningen ska sträcka sig och rikta sig till personer som är långtidsarbetslösa och har högst förgymnasial utbildning. Enligt Arbetsförmedlingens rapport (URA 2009:1) har 710000 personer på arbetsmarknaden högst förgymnasial utbildning. var eller ca 62000 av dessa arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd. av dessa var utrikesfödda. Arbetsförmedlingen räknar med att antalet personer med högst förgymnasial utbildning i arbetslöshet eller program med aktivitetsstöd kan komma att fördubblas till 130000 personer 2010. Orsaken är att fler korttidsutbildade sägs upp från sina fasta arbeten, visstidsanställningar som inte förlängs, fler utrikesfödda med kort utbildning och stort tillskott av unga utan slutbetyg från gymnasiet. vill därför satsa på Kunskapslyft 2.0 för personer som har varit inskrivna som arbetslösa på Arbetsförmedlingen och har högst förgymnasial utbildning. Deltagarna ska erbjudas platsgaranti på komvux eller folkhögskola för att läsa in grundskole- och/eller gymnasiekompetens. Personerna som deltar i ska få ett särskilt Kunskapslyftsstöd, som motsvarar hela studiemedlet, men utan återbetalningsskyldighet. Enligt SCB står äldreomsorgen inför en särskilt stor demografisk utmaning eftersom många i personalen är äldre och antalet äldre som är i behov av äldreomsorg kommer att öka fram . Det krävs därför extra satsningar på äldreomsorgen. riskerar ungdomar som utbildar sig på omvårdnadsprogrammet för att arbeta inom äldreomsorgen att direkt efter gymnasiet eller komvux hamna i arbetslöshet. 20092011 är det sammanlagt 14052 unga som har gått omvårdnadsprogrammet som lämnar gymnasieskolan. har 36835 elever gått motsvarande utbildning på komvux /08. Äldreomsorgen har inte råd att missa dessa unga med omvårdnadsutbildning. förväntas brist på utbildad omvårdnadspersonal inom äldreomsorgen när en stor andel av dagens personal går i pension. Efterfrågan ökar på alla utbildningsgrupper inom vårdområdet. Det gäller såväl gymnasieutbildning som eftergymnasialt utbildade. Efterfrågan på personer med gymnasial omvårdnadsutbildning väntas öka, särskilt , med (SCB, Trender och prognoser, 2008). saknar av personalen inom äldreomsorgen i mediankommunen yrkesförberedande utbildning för arbete i vård och omsorg. Vi vill ta vara på personalen inom omsorgen genom en långsiktig satsning på utbildning och kompetenshöjning inom äldreomsorgen. satsar därför på ett kompetenshöjningsprogram för anställda i äldreomsorgen som ger nyutexaminerade omvårdnadsarbetare en möjlighet att få jobb. Vi avsätter därför medel för utbildningsvikariat som ett arbetsmarknadspolitiskt program under de år utbildningssatsningen varar. Vi bedömer att det finns behov av sammanlagt 3 000 månadsplatser 2010 och 5 000 platser de kommande två åren. Trepartslösning om generationsväxling på arbetsmarknaden Olika branscher står inför olika typer av utmaningar inför generationsväxlingen. Utöver de generella och för omsorgen specifika lösningar vi presenterar i denna budget, vill också ta initiativ till trepartsförhandlingar med målsättningen att staten och arbetsmarknadens parter tillsammans träffar överenskommelser om branschanpassade lösningar för det förestående generationsskiftet. Sådana överenskommelser skulle kunna innehålla ömsesidiga åtaganden för kompetensförsörjning, ett värdigt avslut på arbetslivet genom exempelvis delpension och tillvaratagande av kompetens genom mentorprogram. 5.3.4.2 Program och anställningsstöd Att förhindra att de unga som drabbas särskilt hårt av krisen slås ut är en prioriterad uppgift för oss i den rödgröna oppositionen. Tillsammans med Socialdemokraterna och föreslår vi därför en omfattande satsning på utbildning och aktiva insatser för arbetslösa unga, som presenteras i stycke 5.3.5 nedan. Utöver den satsningen vill lägga väsentligt mer resurser på insatser som dels ger meningsfull sysselsättning och arbetslivserfarenhet, dels stärker de arbetssökandes möjligheter att få jobb . Vi satsar därför på fler platser i yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar. För att minimera dödvikts- och undanträngningseffekter anser vi att subventionerade anställningar ska anvisas av Arbetsförmedlingen, och att fackliga organisationer ska vara delaktiga i processen för att garantera seriositet och kollektivavtalsenliga villkor. Istället för de nystartsjobb regeringen infört vill vi därför erbjuda fler riktade anställningsstöd med varierande grad av subvention till de arbetssökande som verkligen behöver det. Praktikplatser ska åtföljas av anordnarersättning, så att praktikanten får handledning och stöd . För att förbättra nyanländas möjligheter att få jobb inför vi ett särskilt anställningsstöd för nyanlända flyktingar och förbättrar möjligheterna att kombinera arbete, också med anställningsstöd, med sfi-undervisning. Vi vill också ge Arbetsförmedlingen mer resurser för att genomföra validering av utländsk yrkeskompetens och examina. Vi inför också ett kraftigt förbättrat anställningsstöd till långtidssjukskrivna som börjar jobba. För långtidssjukskrivna inför vi dessutom ett förstärkt högriskskydd, som undantar arbetsgivare från sjuklöneperioden under första anställningsåret. Istället för det som går under benämningen varaktig samhällsnyttig sysselsättning i den så kallade jobb- och utvecklingsgarantin återinför vi plusjobb med avtalsenlig lön för långtidsarbetslösa. Vi återupptar också programmet Gröna jobb som en integrerad del i arbetet för att nå uppsatta naturvårds- och miljömål. Arbetsförmedlingen spelar en central roll i den svenska arbetsmarknadsmodellen, som vi vill utveckla och förbättra. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick och goda kontakter med arbetsgivare och lokala och regionala aktörer är en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska ha de resurser som krävs för att ge det stöd och erbjuda de insatser i form av utbildning, praktik och anställningsstöd som varje individ behöver för att kunna hitta ett varaktigt arbete. Sedan regeringen gav Arbetsförmedlingen i uppdrag att upphandla allt mer av den reguljära förmedlingsverksamheten med handledning och stöd, så kallad coachning, av privata aktörer har tid och resurser som annars kunde ha använts till kärnverksamheten tagits i anspråk för komplicerade upphandlingsprocesser, vilket knappast gynnar de arbetssökande. Vidare har ett antal problem och rena oegentligheter med de så kallade kompletterande aktörerna uppdagats. Det är också tveksamt om det som i praktiken är myndighetsutövning kan läggas ut på entreprenad på det sätt som skett. anser att det är mer rationellt och rättssäkert att Arbetsförmedlingen sköter myndighetsutövning och förmedlingsverksamhet i egen regi. Det ger större möjligheter att styra resurserna dit där behoven är som störst och att utvärdera vilka slags insatser som får effekt. Vi vill därför avveckla systemet med så kallade kompletterande aktörer. Däremot är det fullt rimligt och rationellt att Arbetsförmedlingen upphandlar utbildningar av externa anordnare. Vi vill ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att arbeta mer målinriktat mot individer med särskilt stor risk att drabbas av långvarig arbetslöshet. Enligt Arbetsförmedlingens egna bedömningar är det personer med kort utbildning, ungdomar , utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning och personer som riskerar att drabbas värst av den stigande arbetslösheten. För att kunna hjälpa personer med hög risk för långvarig arbetslöshet måste Arbetsförmedlingen också få större frihet att erbjuda aktiva insatser då det anses lämpligt efter en individuell bedömning. Dagens system med fasta tidsgränser för när en insats får sättas in ökar risken för att fler fastnar i långvarig arbetslöshet. En solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring som ger löntagarna inkomsttrygghet vid arbetslöshet är central för en väl fungerande arbetsmarknad och lönebildning. I synnerhet i en lågkonjunktur fyller arbetslöshetsförsäkringen också en viktig funktion som automatisk stabilisator för att hålla efterfrågan uppe. Vi är djupt bekymrade över vilka konsekvenser regeringens dramatiska försämringar av arbetslöshetsförsäkringen kommer att få både för enskilda och för samhällsekonomin när arbetslösheten nu ökar. anser att arbetslöshetsförsäkringen efter den borgerliga regeringens omfattande försämringar måste utredas och reformeras i sin helhet. Vår utgångspunkt är att framtidens arbetslöshetsförsäkring ska bygga på grundstenarna frivillighet, facklig anknytning och solidarisk finansiering. Det är dock nödvändigt att skyndsamt genomföra ett antal förändringar som snabbt löser de akuta problemen med att så många är oförsäkrade eller underförsäkrade. Att avskaffa arbetslöshetsavgiften som straffar medlemmar i a-kassor med hög arbetslöshet är det mest effektiva sättet att locka fler att gå med i försäkringen. Vi återinför dessutom rätten att göra skatteavdrag för medlemskap i a-kassan. Det skulle sammantaget medföra en sänkning av avgiften till a-kassan för enskilda medlemmar till ca . Statens intäkter minskar genom dessa reformer med 12 miljarder, och hushållens inkomster ökar med motsvarande belopp. Takbeloppet, den högsta försäkringsbara inkomsten, är . Den högsta dagpenningen från a-kassan är , vilket motsvarar en månadsinkomst på före skatt. Det ska jämföras med att medelinkomsten för heltidsarbetande beräknas till 30014 kronor.58 Det innebär att en genomsnittlig heltidsarbetande inte ens får ut hälften av sin tidigare lön i arbetslöshetsersättning, för att vara exakt.59 Det är både akut och långsiktigt ohållbart. En så låg inkomstbortfallstäckning undergräver såväl försäkringens roll som stabilisator i lågkonjunktur som värdet av och förtroendet för försäkringen för breda löntagargrupper. målsättning är att åtminstone av löntagarna ska få ut av sin tidigare lön från försäkringen. I ett första steg mot det målet höjer vi i vår budget den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet till och därefter. Det innebär att alla med inkomster får 80-procentig ersättning . Den gradvisa nedtrappningen av ersättningsnivån till 70 och därefter har också urholkat försäkringens värde och stabiliserande roll, och fyller ingen annan funktion än att pressa arbetssökande att sänka sina löneanspråk. Sänkta lägstalöner är en ambition vi inte delar med regeringen. Vi budgeterar därför för en ersättningsnivå på upp till taket under hela ersättningsperioden. Av samma skäl höjer vi grundbeloppet från dagens 320 till per dag. Deltidsarbetande har drabbats av en dubbel bestraffning genom försämringarna i a-kassan. De betalar hela den höjda medlemsavgiften, vilket för medlemmar i exempelvis Hotell- och restauranganställdas a-kassa betyder . har antalet ersättningsdagar för deltidsarbetslösa begränsats till 75. delar inte regeringens uppfattning att denna ekonomiska bestraffning av de deltidsarbetslösa kommer att leda till färre deltidstjänster. För det krävs strukturella förändringar på arbetsmarknaden, i synnerhet i de branscher där många kvinnor arbetar. Om parterna inte lyckas hitta en lösning på deltidsproblemet i avtalsrörelsen är vi därför beredda att lagstifta om heltid som norm. Men så länge det finns deltidsarbetslösa måste det finnas en möjlighet att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen för den tid då man kan och vill men inte får arbeta. Vi vill därför återinföra möjligheten för deltidsarbetslösa att få ersättning . 5.3.5Gemensamt förslag från s, mp och v: Ge unga en chans De som är unga ska bära upp samhället . Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle; de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. står vi inför en enorm utmaning. Arbetslösheten bland unga ökar rekordsnabbt och den ökar betydligt snabbare i än i många andra EU-länder. Ungdomsarbetslösheten är nu och bland den högsta i . unga halkar efter. Diagram 17 Ungdomsarbetslösheten i är bland den högsta i EU (juli månad 2009)60 Därutöver riskerar situationen att förvärras ytterligare . Ungdomskullarna är rekordstora. har antalet 19-åringar ökat (30000 personer). Inte har det varit så många 19-åringar som . kommer arbetsmarknaden att fortsätta att försämras. Enligt regeringens prognoser i budgetpropositionen kommer arbetslösheten att öka både 2010 och 2011. Diagram 18 Rekordstora ungdomskullar Källa: SCB. Dessutom har förutsättningarna för de unga att studera på komvux och högskola minskat sedan den moderatstyrda regeringen kom till makten . Högskolan har inte byggts ut. Statsbidragen till komvux har minskat dramatiskt. rapporterar att var tredje studieplats på komvux (totalt 40000 platser) har försvunnit . Dessutom har regeringen försenat utbyggnaden av den kvalificerade yrkesutbildningen och . I stället har regeringen låst in arbetssökande ungdomar i den så kallade jobbgarantin för unga. Där har de arbetssökande ungdomarna samlats och har den vuxit till över 30000 ungdomar. Denna så kallade jobbgaranti är dock inte någon garanti för att få jobb. Under den inledande fasen i praktiken ungefär erbjuds deltagaren inga aktiva insatser. I stället hänvisas man till det som kallas jobb-coachning, det vill säga enkla kurser i att skriva jobbansökningar och cv. Diagram 19 Stor ökning av deltagare i regeringens jobbgaranti för ungdomar, 1824 år Källa: Arbetsförmedlingen. Efter den inledande fasen ska den som söker arbete kunna få tillgång till arbetspraktik eller utbildningsinsatser. Det har dock endast skett i undantagsfall. Av de drygt 35 000 ungdomar som var inskrivna i jobbgarantin deltog i utbildning och i praktik. Tabell 9 Jobbgarantin för ungdomar antal deltagare i olika insatser Fördjupad kartläggning 3 2339 Jobbsökaraktiviteter med coachning19 37754 Ingen registrerad uppgift9 77727 Källa: Arbetsförmedlingens statistikenhet. Fempunktsprogram för jobb, utbildning och praktik till unga Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Unga måste få chansen så att de kan växa och bidra med sin fulla potential. Därför föreslår vi ett program i fem punkter för att minska ungdomsarbetslösheten: 1)Jobbstart för unga 3)Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik och krav på utbildning arbetslöshet 4)Fler platser i KY och högskola och bättre kvalitet 5)Snabbare övergång från studier till arbete Vi vill införa en jobbstart för unga som ger arbetslösa ungdomar mellan möjlighet till jobb, utbildning och praktik. Denna ska ersätta regeringens jobbgaranti för unga. Jobbstarten innebär att Arbetsförmedlingen ska göra en snabb kartläggning, en så kallad profilering, av alla unga som skriver in sig vid förmedlingen . De som bedöms behöva någon utbildning, praktikplats eller subventionerad anställning för att få jobb ska kunna få det redan från början, utan långa väntetider. Till exempel ska de som ännu inte har avslutat sina gymnasiestudier eller som redan har flera arbetslöshetsperioder prioriteras. De unga som är med i jobbstarten ska ha goda möjligheter till utbildning. Vi vill därför satsa på ett brett ungdomslyft och fler möjligheter till praktik och jobb. Många unga som saknar arbete har inte fullständig gymnasieexamen. när det kommer att vara tufft på arbetsmarknaden är det betydligt bättre att dessa unga passar på att läsa in en gymnasieexamen än att de går passivt arbetslösa. Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120 000 unga kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasiet. Behovet av extraordinära insatser är därför stort. Vi vill därför sjösätta ett tillfälligt program med 10 000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet Ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) som vill komplettera sina ofullständiga grundskole- eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör berättiga till särskild ungdomslyftsersättning eller till aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men maximalt ska programmet kunna pågå . Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik och krav på utbildning arbetslöshet För att pressa tillbaka den ökande långtidsarbetslösheten måste Arbetsförmedlingen ha tillräckliga resurser att erbjuda. Utöver Ungdomslyftet föreslår vi därför mer pengar till jobbutbildning, lärlingsplatser, förstajobbetavdrag och bättre stöd till unga med funktionshinder. Men det finns ungdomar som trots att de har sökt jobb aktivt och fått del av praktikplatser och korta utbildningar ändå inte har fått ett jobb efter en lång tids arbetslöshet. Vi kan inte lämna dessa ungdomar vind för våg. Senast inskrivning vid Arbetsförmedlingen vill vi därför ställa krav på ungdomarna att delta i Utbildningsstarten. Utbildningsstarten innebär både en rättighet och en skyldighet att delta i en yrkesinriktad utbildning med arbetsplatsförlagd praktik (en jobbutbildning eller en lärlingsplats). Modellen är hämtad från , som har en av de lägsta nivåerna på ungdomsarbetslösheten i EU. De ungdomar som hellre vill utbilda sig inom det reguljära utbildningsväsendet och har den behörighet som krävs kan välja studera på komvux eller på högskolan. A. Jobbutbildning till unga 2500 platser Många arbetslösa ungdomar har bristande utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Men regeringen har gjort stora nedskärningar. Antalet unga mellan som deltar i arbetsmarknadsutbildning har minskat personer till 189 personer , enligt . stiger arbetslösheten med rasande fart och unga är i stort behov av arbetsmarknadsutbildning. Vi vill bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med 2500 platser som riktas till unga upp till 20102011 och 1250 platser . Vi vill också göra det möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar. får en ung person som har varit arbetslös länge studera eller göra praktik . Den gränsen är för kort. De allra flesta ungdomar behöver inte några längre utbildningar eller praktikplatser men några gör det. Vi föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . B. Lärlingsplatser 3 000 platser Många unga som har gått utan arbete behöver uppdatera sin kompetens men de saknar studievana och behöver en nära kontakt med arbetslivet för att göra det. Därför vill vi inrätta 2 500 lärlingsplatser där utbildningen motsvarar yrkeskomvux men är förlagd till yrkeslivet. De arbetsplatser som tar emot lärlingar får ersättning för det. Vi föreslår 3 000 lärlingsplatser och 2011 och 1500 lärlingsplatser . C. Förstajobbetavdrag 4 000 platser För de unga som antingen har varit arbetslösa länge eller riskerar att vara det och som saknar den praktiska erfarenheten och de rätta kontakterna för att få jobb vill vi investera i ett generöst förstajobbetavdrag. Det innebär att de arbetsgivare som anställer en ung långtidsarbetslös får göra ett skatteavdrag på två tredjedelar av lönekostnaden . Arbetsförmedlingen ska anvisa platserna för att uppnå önskvärd sysselsättningseffekt och garantera kollektivavtalsenliga löner. Vi föreslår 4000 förstajobbetavdrag 20102011 samt 2 000 förstajobbetavdrag . Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Unga med funktionsnedsättning är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda bättre stöd behövs extra resurser. Vi vill därför avsätta till Arbetsförmedlingen för mer individuellt stöd till unga med funktionsnedsättning. Fler platser i KY och högskola och bättre kvalitet De ökande ungdomskullarna och den höga ungdomsarbetslösheten ställer krav på fler platser i både KY och högskola. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en ökning av antalet platser i högskolan, men satsningen är tillfällig, vilket är anmärkningsvärt eftersom de allra flesta av högskolans program är långa. Vi menar att antalet utbildningsplatser på högskolan behöver byggas ut ytterligare och mer långsiktigt. Därför föreslår vi fler högskoleplatser än regeringen. För att höja kvaliteten i högskoleutbildningarna föreslår vi också i ett extra anslag för höjd kvalitet i högskolan. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier, och de studenter som skriver uppsats behöver mer tid med sina handledare. Medlen ska främst gå till att höja kvaliteten i grundutbildningen inom samhällsvetenskap och humaniora. Fördelat på samtliga studenter (uppgifter ) inom samhällsvetenskap, humaniora, teologi och juridik så blir det per student och år. Det skulle till exempel kunna innebära att studenterna kan få 60 föreläsningar extra . Långt ifrån alla unga är intresserade av teoretiska högskoleutbildningar. För de som vill ha en mer yrkesinriktad påbyggnadsutbildning efter gymnasiet måste det också finnas högkvalitativa alternativ. Därför är den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) viktig. Vi menar att KY-utbildningarna långsiktigt bör fortsätta att byggas ut och föreslår fler platser än regeringen . Snabbare övergång från studier till arbete För att få jobb behöver ungdomar utbilda sig i sådant som arbetsgivarna efterfrågar. Dessutom behöver de erfarenheter från och kontakter med arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, komvux och på högskolan. Bättre studie- och karriärrådgivning Därför föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till studie- och karriärrådgivningen i gymnasieskolan samt ytterligare för detsamma på högskolan 20102012. Ökade möjligheter till praktik och traineejobb när arbetsmarknaden är extra ansträngd föreslår vi dessutom fler praktikplatser vid statliga myndigheter för nyutexaminerade akademiker och ett traineeprogram till de kommuner och landsting som vill ta chansen att nu nyrekrytera nästa generations välfärdsarbetare. Tabell 10 Fler jobb, utbildning och praktikplatser (antal, avvikelse från regeringen) Ungdomslyft fler platser på komvux och folkhögskolor riktade till arbetslösa ungdomar10 00010 0005 000 Jobbutbildning till unga2 5002 5001 250 Lärlingsplatser3 0003 0001 500 Förstajobbetavdrag4 0004 0002 000 Fler platser på högskolan2 5002 50010 000 Fler platser på KY () 7001 0001 000