mot · GX02MJ471 · 2009-10-06 00:00:00 — Klimat, ekosystem och juridiska styrmedel Vad bör göras?6 Ge hållbar-utvecklings-begreppet en distinkt definition6 Såväl ekonomiska som juridiska styrmedel är nödvändiga10 Grundlagsskydd för hållbar utveckling11 Klimatmål och övriga miljömål styrande i miljöbalken12 Minerallagen och andra exploateringslagar ska vara styrmedel för att skydda naturresursbasen14 Ändring av transportsystemet i särklass viktigast för Sverige14 Klimatkonsekvensbeskrivningar av budgetförslag lagfästs17 Krav på klimat- och sårbarhetsplaner i plan- och bygglagen17 Planer för minskad biltrafik18 Omställning av EU från kol- och stålunion till klimatunion19 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av de lagar som krävs för att begreppet hållbar utveckling ska ges en naturvetenskaplig definition som tar sin utgångspunkt i målet att avvärja klimatkrisen och andra hot mot jordens livsuppehållande system. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma föreskrifter för tillämpning av högskolelagens formuleringar om hållbar utveckling så att ekonom-, civilingenjörs-, och juristutbildningar och andra relevanta högskoleutbildningar innehåller vad som behövs för att förstå de naturvetenskapliga kriterierna för hållbar utveckling.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av regeringsformen så att ekologiskt hållbar utveckling får ett grundlagsskydd.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i för att anpassa hela samhället till klimatmålen och de andra miljömålen samt i övrigt värna om jordens bärkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en ny utredning med direktiv att föreslå de förändringar av minerallagen som erfordras för att prospektering och mineralutvinning ska hållas inom kriterierna för en ekologiskt hållbar utveckling.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ett tilläggsdirektiv där det framgår att ekologiskt hållbar utveckling ska vara överordnad vid anläggning och förändring av transportinfrastruktur.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ett tilläggsuppdrag för att i en ny lag om byggande av infrastruktur lagfästa den s.k. fyrstegsprincipen i syfte att andra metoder för att lösa transportproblem får en seriös prövning innan byggande av ny infrastruktur beslutas.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin formulering av verksinstruktion för bör precisera dess strategiska roll för klimat- och miljöomställning av samhället och därmed slopa krav på allmänna avvägningar som kan förhindra renodlade miljöbedömningar. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i budgetlagen så att klimat- och miljökonsekvensbeskrivningar av de olika förslagen i statsbudgeten blir obligatoriska.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av så att upprättande av bindande klimat- och sårbarhetsplaner blir obligatoriskt i alla kommuner samt regioner och landsting.5 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av så att berörda kommuner måste upprätta en plan för urban mobilitet med en successiv nedtrappning av antalet bilar i tätort.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att stärka EU:s rättsliga system bl.a. genom direktiv som leder till att de naturvetenskapliga kriterierna för hållbar utveckling överordnas andra aspekter av hållbar utveckling. 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. 2 Yrkandena 3 och 9 hänvisade till KU. 3 Yrkande 5 hänvisat till NU. 4 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till TU. 5 Yrkandena 10 och 11 hänvisade till CU. FN:s generalsekreterare har med hänvisning till klimatkrisen konstaterat att mänskligheten står vid randen av en katastrof. Den faktiska ökningen av antropogent orsakade växthusgaser har överträffat de värsta scenarier som prognostiserats. Enligt den brittiska motsvarigheten till , , kan dagens unga kring 2060 få uppleva högre genomsnittstemperatur i och i . Ingen vet när vi passerar en s.k. tipping point då okontrollerbara processer, exempelvis kraftig metangasavgång från sibirisk tundra, sätts igång. Det tvågradersmål många samlats kring är kanske redan förlegat. Mycket talar för att en koncentration av 350 ppm CO2 i atmosfären är det mål som bör sättas upp i stället för de 450 ppm som de globala förhandlingarna har som målsättning. Förutsägelserna om stigande havsnivåer har justerats eftersom nya forskningsrön visar att takten av isavsmältning på polerna tidigare har underskattats. En havsnivåhöjning på inom de kommande 200 åren ska kanske vara en planeringsförutsättning. Enligt FAO har kostnaderna för extrema väderleksfenomen ökat 14 gånger . Den globala livsmedelskrisen, med hungerkravaller runt om i världen som följd, fortsätter och drabbar världens fattigaste. Trots alla millenniemålens utfästelser om halverad världsfattigdom och hunger till 2015 går det åt fel håll. Antalet människor kroniskt hungrande är nu nästan en miljard. Starka forskningsrön lyfter fram vikten av att skydda de ekosystem människan är beroende av för sin överlevnad. Nedhuggning av fortgår i en takt som riskerar att göra regnskogen till en nettoutsläppskälla av koldioxid. Trots internationella konventioner minskar den biologiska mångfalden ständigt. Antalet arter och värdefulla biotoper försvinner snabbare . Kombinationen av befolkningsstorlek, nuvarande användning av teknik och levnadssätt gör att vår gemensamma biosfär ansträngs långt över dess bärkraft. Regeringens företrädare hävdar ofta att är ett föregångsland när det gäller omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. I internationella sammanhang pratar statsminister () om ledartröja i klimatarbetet och hänvisar till grön skatteväxling, trängselavgifter och andra gröna inslag i den nuvarande politiken inslag som motsatte sig när de infördes. Men även om den borgerliga regeringen gjort det sämre genom att ta bort flygskatten, flytta investeringsanslag från järnvägar till vägar, ge klartecken till Förbifart , minska naturvårdsanslagen, ta bort handelsgödselskatten, flytta fokus i energipolitiken från effektivisering till kärnkraft, urholka strandskyddet samt en rad andra åtgärder som är kontraproduktiva ur klimathänseende måste det konstateras att den klimatpolitik som utövades under de rödgröna mandatperioderna förvisso var bättre men inte var tillräckligt kraftfulla. Vad gäller naturresursförbrukning per invånare ligger skyhögt över genomsnittet för befolkningen i världen oavsett om det är ändliga eller förnybara naturresurser som räknas. Den genomsnittlige u-landsinvånaren förbrukar bara en bråkdel av den mängd naturresurser normalsvensken använder i sin livsföring. Det genomsnittliga antalet kvadratmeter bostadsyta per invånare har ökat i takt med stigande välstånd och därför minskat vinsten av isolering och annan energieffektivisering. Vår konsumtion ger upphov till en ständigt ökande mängd avfall även om en viss avmattning kunnat noteras under lågkonjunkturen. har fortfarande de bränsletörstigaste bilarna i EU. Den positiva effekten av miljövänliga trender i valet av produkter förtas av den totala konsumtionsökningen, särskilt av väg- och flygtransporter, som ger upphov till en ytterligare ökning av klimat- och miljöbelastningen. Andelen inhemska godstransporter som går på spår är större i än i , vilket mest beror på de generösa svenska reglerna för lastbilars maxvikt och längd. Naturbetesmarksarealerna minskar och antalet hotade växt- och djurarter ökar. Beträffande gröna investeringars andel av de totala investeringarna ligger dåligt till, som och flera andra länder passar på att motverka lågkonjunkturen genom att öka klimatrelaterade investeringar. I förhållande till de 16 nationella miljökvalitetsmålen tvingas konstatera att utvecklingen sammantaget går åt fel håll. är således inte mycket till föredöme. Att människan håller på att såga av den gren hon sitter på och trots otaliga tunga forskarrapporter inte har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att avvärja klimathotet beror på ett antal orsaker var för sig och i kombination med varandra. Det petroleumindustriella komplexet har mycket stora ekonomiska intressen av att upprätthålla biltrafik, stor varutransport mellan kontinenter och andra fossilbränslekrävande verksamheter. Dessa ekonomiska intressen och deras allierade spenderar stora summor på att skapa utrymme för klimatförnekare och att sprida irrläror som att det finns någon enkel teknisk fix som kan lösa klimatproblemet. Det är inte så lätt för folk i allmänhet att ha tillräckligt med kunskaper för att förstå problemens allvar. Därför bildar de inte en stark opinion som tvingar politikerna att fatta de tuffa beslut som behövs. Kunskaperna om de pågående klimatförändringarna finns, men däremot råder förvirring om vilka utsläppskällor som är väsentligast att göra något åt. Även när det gäller vilka styrmedel som behövs är det väldigt få som kan redogöra för det. Denna situation utnyttjas av dem som tjänar pengar på att sälja miljöbilar, lågenergilampor, klimatkompensation och annat som kan marknadsföras till dem som har dåligt klimatsamvete. Förståelsen för orsakssambanden finns, men beteendeförändringarna uteblir antingen för att man inte ser att den egna handlingen har någon betydelse alternativt att man inte bryr sig om mer än sig själv. Det storskaliga i klimatkrisen och hållbarhetsproblematiken jämte insikten om vårt beroende av ekosystemen är synnerligen svårsmält. En del drabbas av existentiell vånda eller ångest. Resultatet blir ofta en sorts total förnekelse av människans ekologiska dilemma. Man förtränger det faktum att människan inte kan leva utan de tjänster ekosystemen bibringar. De människor som drabbas värst genom översvämningar och liknande extrema väderleksfenomen bor företrädesvis på det södra halvklotet som jämfört med den norra hemisfären har mindre makt i globala sammanhang. Rika människor har större möjligheter att minska sin egen sårbarhet genom att flytta, skaffa sig robusta hus etc. Vad bör göras? Ge hållbar-utvecklings-begreppet en distinkt definition Begreppet hållbar utveckling myntades i samband med Our Common Future, , där det konstaterades att den nuvarande utvecklingen är ohållbar. Den miljöförstöring som den ekonomiska utvecklingen resulterar i har gått så långt att jordens livsuppehållande system är allvarligt hotade. Förbrukningen av naturresurser överstiger med bred marginal återskapandet av desamma. Produktions- och konsumtionsmönster är inte varaktigt hållbara, särskilt inte i industriländerna som svarar för merparten av det som gör utvecklingen ohållbar. Efter diskussion om beslöt att ordna en konferens i med huvuduppgift att göra en plan för den omställning som måste ske om utvecklingen ska bli hållbar. Resultatet blev , en handlingsplan för det 21:a århundradet. Målet sades då vara att skapa en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Även om fokus i är miljöomställning, så innehåller begreppet också en social dimension. I Riodokumenten definierades den som klyftan mellan rika och fattiga länder. Denna orättvisa relation måste förändras om utvecklingen ska bli långsiktigt hållbar. Detta är alltså utgångspunkten för vad en hållbar utveckling innebar då begreppet myntades i internationella politiska sammanhang. I Riodeklarationen står att de industrialiserade länderna har ett särskilt ansvar att gå före och skapa den teknik och de levnadsmönster som är långsiktigt hållbara. Detta ansvar har dessa länder eftersom de trots att de står för en mindre andel av världens befolkning är orsaken till merparten av det som gör utvecklingen ohållbar samt för att de jämfört med de mindre industrialiserade länderna har större ekonomiska och tekniska resurser. har det, inte minst i , hängts på diverse ytterligare dimensioner med mer eller mindre klar innebörd: social, ekonomisk och kulturell hållbarhet. Den flitiga användningen av begreppet hållbar utveckling är lättförståelig. Vem vill bli förknippad med en ohållbar utveckling? I takt med varje ny utvidgning har den faktiska betydelsen av begreppet minskat. Det finns emellertid ingen nu gällande distinkt definition i det politiska livet som vanligtvis förknippas med hållbar utveckling. Vid förfrågan menar en del representanter för statliga verk helt sonika att med hållbar utveckling menas en utveckling som varar . Hur ska det tolkas när (samt några andra partier) säger att hållbar utveckling innebär att det måste finnas en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga kraven? Det låter som om miljökraven ska anpassas till ekonomiska och sociala faktorer; de facto en återgång till diskussionsnivån tiden före . Vad avser alliansregeringen med hållbar utveckling? Denna fråga är befogad med tanke på regeringens agerande i förhållande till de 16 nationella miljömål i enighet har antagit. Trots att det fanns väl förberedda förslag till åtgärder för att nå målen när den nya regeringen tillträdde så användes inte förslagen. I stället begravdes hela miljömålsarbetet i en diffus utredning vars förslag blev en ambitionssänkning i förhållande till det tidigare arbetet. När det finns konflikter mellan åtgärder för att nå de 16 miljömål enigt har inrättat och andra saker regeringen prioriterar så föreslås en uppluckring av miljömålsarbetet i stället för att miljöarbetet vässas. Den röda tråden i denna motion är att miljöomställningen måste vara ett överordnat fokus för att inte kommande generationers levnadsmöjligheter ska äventyras ytterligare. Det finns en hygglig samstämmighet om vad som avses med ekologisk hållbarhet. Men det är högst osannolikt att olika partier skulle kunna enas om hur social och ekonomisk hållbarhet ska definieras. När vänstern hävdar att minskade klasskillnader är en förutsättning för ekonomisk hållbarhet, så hävdar kanske högern motsatsen. Varje liberal som förespråkar frihet utan regler och marknadsekonomiska lösningar har problem med att förklara hur marknadskrafterna ska hantera konflikten mellan kommande generationers intressen i förhållande till dagens självtillgodoseende intressen med tanke på ekosystemens begränsningar. Ska social hållbarhet ses i ett nationellt eller internationellt perspektiv? Dessa diskussioner riskerar att ta tid och kraft från det som borde vara utgångspunkten: att genomdriva de konkreta förändringar som minskar miljöbelastningen. Uppdelningen i tre eller fler dimensioner kan leda till att dessa räknas som inbördes jämställda. Vid ett möte med anställda på konstaterades att planerna fyllde kriterierna på ekonomisk och social hållbarhet, medan den ekologiska hållbarheten inte uppfylldes. Men att klara två krav av tre är ju inte så illa, sades det då. Det är emellertid en kvalitativ skillnad mellan den ekologiska dimensionen i förhållande till andra varianter av hållbarhet. De förändringar som klimatförändringar och annan miljöbelastning medför är ofta av irreversibel karaktär. Utrotade växt- och djurarter återuppstår inte. Åkrar som blivit saltöknar är milt sagt svåra att återställa. Rent dricksvatten kan svårligen ersättas av något annat för att tillfredsställa primära kroppsliga behov. Förvisso kan pollinerande insekter i en viss omfattning ersättas av människor (i södra lär pollinering av äppleodlingar utföras av människor i brist på de djur som tidigare skötte denna ekosystemtjänst), men det är mycket arbetskrävande och kolossalt dyrt. Varken eller andra politiska församlingar förmår, ens med kvalificerade majoriteter, att ändra naturlagarna. Ekonomi och social välfärd faller samman om det inte finns en naturbas för att upprätthålla den. Ekonomisk hållbarhet kan inte ersätta ekologisk hållbarhet. Man kan således inte hävda att pengar är ett substitut för fotosyntesen eller att ekonomisk tillväxt är en ersättning för vatten i . Kriteriet för att en utveckling inte är hållbar är att någon generation inte klarar sina behov, därför att biosfärens förhållanden är alltför degraderade till följd av tidigare mänskligt handlande. Människan är ett djur sett ur biologisk synpunkt och begränsas liksom andra av naturlagarna. Hoppar vi från femte våningen slår vi i backen med en kraft som är helt oavhängig av våra värderingar och vad parlamentet har bestämt. Vi klarar oss inte bättre i fallet bara därför att vi hade bråttom till flyget och därför måste ta genvägen. Hållbar utveckling är en antropocentrisk formulering och hindren för hållbar utveckling står att finna hos människorna. Naturen kommer inte att ta något ansvar och bekymrar sig inte ens om det eftersom den inte kan göra det. Det är endast människor som har ansvar och möjligheter att göra det som behövs för att undvika ohållbarhet. Människan är beroende av och kan inte frigöra sig från naturlagarna. Termodynamikens huvudsatser kan inte upphävas. Det går inte heller att prata förstånd med havskräftorna vad gäller deras behov av syre i vattnet. En definition av hållbar utveckling kräver en klar naturvetenskaplig utgångspunkt, som utgår ifrån att jordens resurser och ekosystemens bärkraft är begränsande. Om exempelvis ett problem formuleras som att man kan förena ekologisk hållbarhet med ständig tillväxt samt folkökning och naturvetare visar att detta inte är möjligt med hänvisning till termodynamikens andra grundsats så är problembeskrivningen inkompatibel med naturvetenskap. Likaså, om det förutsätts när problemet analyseras, att mänsklig ingenjörskonst kan modifiera naturvetenskapliga utgångspunkter så att naturens försörjningspotential kan bytas mot t.ex. pengar eller rättvisa, utan att naturförutsättningarna för att undvika en ekologisk krasch för mänskligheten riskerar svikta, så föreligger också ett kompabilitetsproblem. Frågor om hur mycket antropogen miljöpåverkan i form av exempelvis klimatpåverkande gaser ekosystemen och ytterst biosfären kan ta emot utan att tippa över är högst aktuella. För politiken och miljökontrollen måste sådana osäkerheter beaktas och kontrollen anpassas därefter. Lösningarna kan inte gärna finnas främst i förhärskande ekonomiska vetenskaper och deras s.k. kostnadseffektiva lösningar eftersom just lösningen som sådan innehåller ett mycket stort mått av osäkerhet. Ekonomernas betalningsviljastudier som används för urval av lösningar innefattar aldrig kommande generationers behov eftersom deras betalningsvilja inte kan mätas. Alltså kan en exploatering av många traditionella ekonomer anses lönsam även om den skulle medföra minskat livsutrymme för kommande släkten. Försiktighetstänkande, oavsett om det återspeglas i försiktighetsprinciper eller inte, är ett rimligare angreppssätt inom ramen för vilket sedan ekonomiskt effektivtetstänkande kan tillämpas. Föremålet för försiktighetstänkandet är mänskligt handlande. Ett av argumenten för sådant tänkande är kunskaper om resiliens (förmågan att motstå yttre förändringar utan att systemets grundläggande funktion förändras) och ekologiska tröskeleffekter. Hållbar utveckling lanserades som tidigare påpekades i en om miljötillståndet i världen. Det beskriver behovet av att anpassa den ekonomiska politiken och utvecklingen efter ekologiska krav. Huvudtesen i denna motion är också att vi bör återgå till den betydelse som motiverade starten av Agenda 21-arbetet. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ett förslag till en distinkt definition av begreppet långsiktigt hållbar utveckling utifrån ett naturvetenskapligt perspektiv. Att hävda ekologins överordnade karaktär innebär inte att man därmed förnekar behovet av ekonomisk och social hållbarhet. har i många lägen varit det parti som tagit strid för att inte övervältra vare sig ekologiska eller ekonomiska skulder till kommande generationer. Om hela hållbar-utvecklings-begreppet kan liknas vi ett hus är golvet, grunden det fundament på vilket huset kan byggas. De ekonomiska och sociala perspektiven kan stå för de väggar som behövs för att det ska bli ett hus. Men utan fundament finns det inget att sätta upp väggarna på. Ett förslag till definition av ekologiskt hållbar utveckling kan sammanfattas med t.ex. följande: Användningen av ändliga naturresurser ska minimeras. Användningen av förnybara naturresurser får inte överstiga nybildningen av desamma. Icke nedbrytbara ämnen får inte anrikas i näringskedjorna. Förutsättningarna för ekosystem och kretslopp får inte försämras. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av de lagar som krävs för att begreppet hållbar utveckling ska ges en naturvetenskaplig definition som tar sin utgångspunkt i målet att avvärja klimatkrisen och andra hot mot jordens livsuppehållande system. Innan upplysningen var religionens världsbild totalt förhärskande. har ekonomerna haft en position som överstepräster vilka kan uttala sig om hur allting skall skötas på jorden. Vi översköljs ständigt av deras budskap via undervisning och massmedier. Himmelriket kan endast uppnås för dem som ansluter sig till ekonomisk tillväxt, avreglering, lågt skattetryck och marknadsanpassning. Uppmaningar från oroliga vetenskapsmän inom det naturvetenskapliga området har fått ytterst liten betydelse för den förda politiken när ekonomerna förklarat att vi inte har råd att följa naturvetarnas råd. De stater som deltog i FN:s miljö- och utvecklingskonferens i förpliktigade sig genom att ansluta sig till att verka för en övergång till en ekonomisk utveckling som är förenlig med de spelregler som finns för upprätthållandet av mänskligt liv på jorden. underströk behovet av en mer rättvis fördelning av jordens resurser. efter konferensen lever fortfarande en stor del av våra medmänniskor i yttersta armod och enligt ökar även andelen människor som inte får tillräckligt med mat för dagen. ägnar sig industrivärldens politiker åt att sjunga överkonsumtionens lov. I spenderas mer pengar på reklam och andra köpbudskap än på den totala kostnaden för grund- och gymnasieskolan. Vänstersinnade ekonomer koncentrerar sig på makten över produktionen samt fördelningen av produktionens resultat, men har oftast ingenting att tillföra i diskussionen om de miljömässiga konsekvenserna av produktion och konsumtion. För att citera en skribent från : I stället för en övergång till en ekonomisk utveckling som är förenlig med spelreglerna på jorden, fortsätter vi att putsa kristallkronorna på Titanic. (3/99). Förvisso har det senaste årets finanskrasch lett till att ekonomivetenskapen blivit något skamfilad. Först när översteprästerna har detroniserats och en ekonomisk teori som respekterar naturens begränsningar utvecklats blir det möjligt att se framtiden an med tillförsikt. är hållbar utveckling (till följd av ett miljöpartiinitiativ) inskrivet i högskolelagen: Högskolorna skall i sin verksamhet främja hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Men eftersom begreppet hållbar utveckling inte har försetts med en officiell definition har förändringen i högskolelagen sannolikt haft en begränsad effekt för de högskoleutbildningar som faktiskt bedrivs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utforma föreskrifter för tillämpning av högskolelagens formuleringar om hållbar utveckling så att ekonom-, civilingenjörs-, juristutbildningarna och andra relevanta högskoleutbildningar innehåller vad som behövs för att förstå de naturvetenskapliga kriterierna för hållbar utveckling. Såväl ekonomiska som juridiska styrmedel är nödvändiga Det finns inga partier som har en aktiv vilja att förstöra miljön. Men när miljökraven ställs mot andra krav blir det tydligt om politiker menar allvar med sitt snack om ledartröjor i klimatpolitiken eller ej.