mot · GW02Fi25 · 2009-05-04 00:00:00 — Vi vill att kommunerna ska ha förutsättningar att tillhandahålla en god kvalitet i skolan, sjukvården och omsorgen oavsett konjunktur. VI.Investera i ökad trygghet och framtidstro I tider av ekonomisk osäkerhet och minskad sysselsättning krävs det en ansvarsfull politik. För att åter få människor att tro och att känna hopp och en vilja till förändring behövs det ett trygghetssystem som värnar den enskilda människan och uppmuntrar individer att ta chanser till utbildning och utveckling och som inte motarbetar och försvårar valen. Den sittande moderatstyrda regeringen har sedan den tillträdde trängt ut en halv miljon människor ur arbetslöshetsförsäkringen. Konsekvent har de tagit politiska beslut som försvårar och försämrar människors chans till förändring. Därmed har man också försuttit chanser att rusta för framtiden. För att återigen få fart på behövs det investeringar för att stärka människors vilja och framtidstro. Ett sätt är att stärka köpkraften bland de grupper som har små ekonomiska marginaler. Genom att investera i pensionärerna, studenterna och barnfamiljerna ökar tryggheten ifall någon blir sjuk eller förlorar jobbet. Investeringar i ökad trygghet för förändring är en grundläggande rättvisefråga. Det minskar klyftorna mellan människor. Det skapar fler jobb och ökad framtidstro. Förbättrad ekonomi för pensionärer Den moderatstyrda regeringen har infört ett nytt skatteavdrag (förvärvsavdraget) som har vidgat den ekonomiska klyftan mellan de av oss som arbetar och de av oss som har gått i pension. Vi menar att det är ett principiellt felaktigt sätt att utforma skattesystemet. Pension är inget annat är uppskjuten lön. Vår målsättning är att lön och pension ska beskattas lika. Vi föreslog därför redan i höstens budgetmotion ett första steg i att minska klyftan genom att lägga ett förslag om sänkt skatt till alla pensionärer om . Detta ska jämföras mot regeringens minimala ansträngning till förändring om . För den sämst ställda gruppen pensionärer lade vi ett förslag i vår senaste stimulansmotion om att höja bostadstillägget för pensionärer (), som vi nu upprepar i denna vårmotion. Vi vill höja ersättningsnivån från till samt taket för sammanboende och för ensamstående. Med dessa förslag får en ensamstående pensionär med en hyra på en förbättring med . Ett sammanboende pensionärspar med en hyra på får mer . Många av dagens studenter har svårt att få ekonomin att gå ihop. I takt med att arbetslösheten ökar, ökar även trycket på ekonomiska förstärkningar i studiestödssystemet. Genom ett utbildningssystem med trygga ekonomiska förhållanden ökar vi möjligheterna för nya grupper att söka sig till den högre utbildningen. Med en större och mer välutbildad arbetskraft skapar vi fler jobb. För att stärka studenternas ekonomi föreslog vi i höstens budgetmotion att studiemedlen höjs med , tilläggsbidraget för studenter med barn utökas och att fribeloppet höjs permanent . Förbättrade villkor för barnfamiljer Den ekonomiska krisen slår hårt mot många barnfamiljer. Risken är också stor att klyftan till gruppen ensamstående föräldrar vidgas ytterligare. I takt med ökad ekonomisk osäkerhet riskerar många barns uppväxtförhållanden nu att försämras. Många barn kan komma att få sluta på fotbollen eller dansen om en förälder förlorar jobbet eller blir långvarigt sjuk. För många ensamstående föräldrar är situationen än mer tuff. Utsattheten är större och därmed är osäkerheten och rädslan för vad som händer om man förlorar arbetet är en del av vardagen. För att stärka alla barnfamiljers, i synnerhet ensamstående föräldrars, situation vill vi höja barnbidraget och studiebidraget till gymnasieungdomar med . För att ytterligare stärka de ensamstående föräldrarnas situation vill vi höja underhållsstödet med samt höja flerbarnstillägget . Dessa förslag presenterade vi i höstens budgetmotion. Sammantaget innebär detta en rejält förstärkt ekonomi för barnfamiljer som har en svag ekonomi. Skapa trygghet för förändring Den moderatstyrda regeringen har tvingat ut 500000 människor ur arbetslöshetsförsäkringen. I en situation då arbetslösheten ökar kraftigt står dessa nu utan ekonomisk försäkring. Risken är att vanliga barnfamiljer som fram tills nu har haft en trygg och stabil ekonomi tvingas söka socialbidrag för att klara sin försörjning. Diagram 6.5 Medlemsutveckling i arbetslöshetsförsäkringen Källa: Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringen, IAF. Den växande otrygghet som regeringens försämringar i både arbetslöshets- och sjukförsäkringen har lett till påverkar den ekonomiska utvecklingen. Precis som vi redogör för i ekonomiavsnittet leder den växande otryggheten till att människor sparar en större del av sina inkomster, vilket gör att konsumtionen och tillväxten viker. För att dämpa ökningen av arbetslösheten behöver den växande otryggheten bekämpas. Människor måste få ett tydligt besked om att de kommer att klara sin hushållsekonomi även om de skulle förlora sitt arbete eller bli sjukskrivna. Därför vill vi förbättra både arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Vi lade redan i budgetmotionen förslag om att kraftigt sänka kostnaderna för att vara medlem i a-kassan genom att införa en skattereduktion för a-kasseavgiften på . Det innebär att de allra flesta får sin månadsavgift till a-kassan sänkt till . Vi vill därutöver höja ersättningen vid arbetslöshet till och taket till per dag 2009, per dag 2010 och per dag 2011 under de 100 första dagarnas arbetslöshet (därefter föreslår vi att taket ska vara lägre). Vi vill också förbättra arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa. I höstens budgetmotion föreslog vi att antalet ersättningsdagar vid deltidsarbetslöshet ska öka från dagens 75 till 100. På grund av den ökade arbetslösheten ökar kostnaderna för våra förbättringsförslag när det gäller arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd med ca från (halvårseffekt) vilket innebär att kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen ökar med totalt 2009 (inklusive den kostnadsuppräkning på ca 10 miljarder som även regeringen redovisar i vårpropositionen). När det gäller sjukförsäkringen föreslog vi i höstens budgetmotion att taket i sjukförsäkringen ska höjas successivt till 10 prisbasbelopp, och att regeringens nya förslag som innebär att människor utförsäkras från försäkringen skulle stoppas. Vi föreslog också i höstens budgetmotion för ökade insatser för rehabilitering för att få tillbaka sjukskrivna i arbete. befinner sig just nu i den djupaste ekonomiska krisen . Arbetslösheten ökar och klyftorna mellan människor vidgas. Alltfler tvingas söka hjälp för att klara sin försörjning. Vi menar att vi alla måste hjälpas åt för att ta ur krisen. Ansvaret för att stärka vår gemensamma välfärd måste fördelas och bördorna måste bäras efter förmåga. Det är inte rimligt att de med de största inkomsterna får dela på stora skattesänkningar på lånade pengar. Vi socialdemokrater har avvisat regeringens förslag om sänkta inkomstskatter . Klyftorna i samhället måste minska. Därför lägger vi fram tre skarpa förslag för rättvisare skatter. Inför en ny förmögenhetsskatt Precis som vi föreslog i höstens budgetmotion föreslår vi nu att en ny förmögenhetsskatt ska införas där de som har en förmögenhet som överstiger 2 respektive får betala i förmögenhetsskatt. Rimligheten i fastighetsskatten måste återskapas. Vi föreslog därför redan i höstens budgetmotion att de som äger en villa taxerad till mer än ska betala en extra fastighetsskatt på av taxeringsvärdet över denna nivå. vill vi också sänka fastighetsskatten för de med de allra lägsta inkomsterna genom att låta begränsningsregeln i fastighetsskatten omfatta alla. Höjd skatt för höginkomsttagare För att trygga den gemensamma välfärden barnens skola och omsorgen om våra äldre i dessa kristider kommer vi att behöva höja skatten för de med de allra högsta inkomsterna. Vi tittar på många olika modeller för detta till höstens budgetmotion, men kan redan nu avisera att den som tjänar kommer att få höjd inkomstskatt med våra förslag. Vi vill också se till att alla är med och betalar de skatter de ska betala för att förhindra osund konkurrens mellan företag, men också för att få in fler skatteinkomster för att ta ur krisen. Därför föreslår vi i denna motion ett brett program mot skattefusk i tio punkter, och avsätter extra till för detta ändamål (se vår tilläggsbudgetmotion). Med dessa förslag om rättvisare skatter beräknar vi få in i storleksordningen som bidrar till att finansiera våra förslag för att ta ur krisen. Vi stänger inte heller dörren för att det kan behövas ytterligare skattehöjningar. Krisen är djup, och alla måste axla sin del av ansvaret. Framgång kräver rättvisa. Bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet För att bördorna ska fördelas rättvist krävs också att alla gör rätt för sig och t.ex. inte fuskar med skatt eller försäkringar. har uppskattat att det i betalas in för lite. Detta beror på slarv, okunskap och fusk. Att bekämpa skattefusket handlar om att stärka välfärden men också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Det är få saker som upplevs så orättvist för företag som att ha blivit utslagna från marknaden av en konkurrent som inte betalar sina skatter och avgifter. Rättvisa regler som följs av alla är viktigt för en fungerande marknadsekonomi. Effektiviteten i den svenska skatteförvaltningen gör att skatteplanering syftande till skattefusk ofta görs med hjälp av s.k. skatteparadis. har konstaterat att kopplingen mellan den organiserade brottsligheten och allvarlig ekonomisk brottslighet växer. Den svarta sektorn har tydliga inslag av grov organiserad brottslighet. Den grova organiserade brottsligheten i ingår i europeiska och internationella nätverk. måste nu under sitt halvår som ordförande för visa vägen i kampen mot ekobrott och skattefusk. Vi har tagit fram ett brett program mot skattefusk i 10 punkter. För att få igång detta arbete snabbt föreslår vi en satsning på på tilläggsbudgeten . Ett tiopunktsprogram mot skattefusk: måste visa en tydlig vilja att prioritera, leda och samordna kampen mot ekobrott och skattefusk i . Brottsligheten drivs i hög grad av ekonomiska motiv, och olika former av försvårande av dess hantering av brottspengar är därför viktiga. Genom olika samarbetskonstellationer (, och G20) kan och som ordförandeland i EU se till att skatteparadisen tvingas till skatteavtal och att deras skadliga skattekonkurrens avvecklas. I arbetslinjen ingår att förvärvsarbetet representerar vita inkomster, dvs. inkomster som deklareras och beskattas. Svartjobb och skattefusk skapar osund konkurrens och göder ekonomisk brottslighet. Den grova organiserade brottsligheten sysslar både med ekonomisk och vanlig brottslighet. Myndigheter som och spelar en viktig roll i den bredare bekämpningen av organiserad brottslighet som pågår. För att stärka skattemoralen, bekämpa den organiserade brottsligheten och öka statsinkomsterna vill vi i tilläggsbudgeten tillföra . Mot bakgrund av den pågående finanskrisen blir en annan prioriterad uppgift för som ordförandeland i EU att snabbt se till att inrätta en finansiell tillsynsmyndighet på EU-nivå som ett komplement till de nationella tillsynsmyndigheterna. Den ska vara ett fristående EU-organ och obundet av vilken valuta medlemsländerna har. Vi menar att samma finansiella regelverk så långt det är praktisk möjligt ska omfatta alla EU-länder. Kryphålen måste elimineras och samordningen måste underlättas. De delar av finansmarknaden som har en svag reglering måste få en adekvat reglering. som den europeiska tillsynen byggs upp måste vi fortsätta att utveckla den nationella. Vi föreslår att () tillförs resurser för att säkerställa att kan genomföra sitt grundläggande uppdrag som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. I detta uppdrag ligger också att samordnar penningtvättsbekämpningen och följer genomförandet av EU:s tredje penningtvättsdirektiv. Även Finanspolisen (FIPO) bör inom ramen för tillföras ytterligare resurser. Som ordförandeland ska ta förnyade initiativ för att samtliga stater inom EU och ska omfattas av sparandedirektivets informationsplikt samt att direktivet även ska gälla för juridiska personer. Sparandedirektivet innebär att privatpersoners ränteinkomster ska beskattas i de länder där personen är bosatt, och inte där pengarna är placerade. omfattas dock inte alla länder i EU av informationsutbytet, och inte heller alla juridiska personer. Europeiska stater med nära förbindelser till EU som t.ex. och de olika europeiska ministaterna ska också tas med i initiativet. har och har haft en rad olika branschprojekt mot skattefusk. Personalliggare har visat sig vara ett verksamt instrument. Därför kräver vi att alla relevanta branscher och företag bör omfattas av kravet på personalliggare och dessutom bör bli tillgängliga för oannonserade besök från , efter mönster från vad som gäller inom frisör- och restaurangbranscherna. Vi vill i första hand gå vidare med bygg, taxi och tvätteribranscherna. Låt arbetsgivare redovisa den skatt de betalar in för sina anställda per individ, i stället för i en klumpsumma. Det skulle underlätta för att upptäcka om arbetsgivaren betalar in för lite i skatt. Vi vill pröva möjligheten att låta huvudentreprenören göras ytterst ansvarig för underentreprenörernas skatte- och arbetsgivaravgiftsinbetalning, dvs. blir betalningsskyldig om skatt och arbetsgivaravgifter ej erlagts av dessa. Inom städbranschen har olika brottshärvor byggt på falska, skattefuskande underentreprenörer som inte sällan haft svart arbetskraft anställd parallellt med den vita i det rena moderbolaget. Vi vill därför också ha en starkare kontroll av anbudsgivarna och kvalitetssäkring av anbuden i samband med offentlig upphandling. Ohederlig konkurrens genom underbud ska elimineras från marknaden. har samverkat med taxibranschen för att sanera bort fusket. För att framgångsrikt slutföra det arbetet behövs redovisningscentraler till vilka köruppdragen och ersättningarna rapporteras. Dagens beställningscentralerna kan sköta denna funktion för de åkare som är anslutna till sådana (av branschen). Övriga åkare får medverka till att skapa företag med denna servicefunktion eller hitta en beställningscentral att ansluta sig till. Alla taxiföretag ska kunna kontrolleras utifrån ett likvärdigt underlag. Krav på anslutning till redovisningscentral skrivs in som villkor för taxitillstånd. Precis som i fråga om certifierade kassaregister ska en övergångsperiod förbereda införandet. Sekretesslagstiftningen behöver ändras för att underlätta informationsutbyte och kommunikation mellan myndigheter vid grov brottslighet. måste vid grov brottslighet ges möjlighet att lämna underrättelseinformation till de myndigheter som kan stoppa vidare brottslighet. Skattebrottsenheten måste också ges möjlighet att svara på förfrågningar från andra myndigheter om uppgifter ur skattedatabasen och tillåtas att kommunicera på elektronisk väg utanför myndighetens interna system t.ex. med och polismyndigheter. Vi socialdemokrater känner ansvar för . går igenom en djup lågkonjunktur och gäller det att dämpa ökningen av arbetslösheten och undvika att massarbetslösheten leder till utslagning. Men det gäller också att investera i det som bygger starkare och ta vara på de möjligheter som finns. har goda förutsättningar. har de offentliga finanserna visat stora överskott och den offentliga skulden har minskat kraftigt som andel av bruttonationalprodukten. 7.1Sverige ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna Regeringen förutspår i vårpropositionen underskott i de samlade offentliga finanserna 2009, 2010, 2011 och 2012: hela prognosperioden. Underskotten i de offentliga finanserna kommer under både 2010 och 2011 överstiga de av BNP som har satts som gräns inom ramen för EU:s . Diagram 7.1 Finansiellt sparande i offentlig sektor Källa: Regeringens vårproposition. Vi socialdemokrater menar att de offentliga finanserna måste värnas. När konjunkturen vänder ska vi tillbaka till överskott. Överskottsmålet, som innebär att de offentliga finanserna ska uppvisa överskott om av BNP över en konjunkturcykel, ska nås. De enskilt viktigaste åtgärderna för att nå överskottsmålet är att dämpa ökningen av arbetslösheten och att prioritera investeringar i jobb och utbildning . 7.2Sunda offentliga finanser kräver hög sysselsättning Efter 1990-talets ekonomiska kris var det många som aldrig kom tillbaka i sysselsättning. varnar för att regeringens passiva finanspolitik kan leda till att många människor permanent slås ut från arbetsmarknaden och att får en varaktig ökning av jämviktsarbetslösheten. Enligt leder en ökning av arbetslösheten till en ökning av jämviktsarbetslösheten och minskat arbetskraftsdeltagande med lika mycket. Det innebär att den varaktiga sysselsättningseffekten av 1 procentenhets ökning i arbetslöshet bedöms vara . Således innebär en ökning i arbetslösheten med 50 000 individer att ca 20 000 individer varaktigt beräknas stå utan sysselsättning, vilket i sin tur leder till lägre skatteinkomster och försvagade offentliga finanser.9 Det allra viktigaste för att värna sunda offentliga finanser på lång sikt är en hög och uthållig sysselsättning. Därför måste allt fokus nu riktas på att bekämpa arbetslösheten; att sätta jobben först. Vårt samlade program skapar drygt 100000 möjligheter till jobb, praktik och utbildning, till en samlad kostnad på årsbasis på i storleksordningen . leder vårt program till lägre arbetslöshet och sysselsättning, vilket i sin tur minskar statens kostnader för utbetalningarna av arbetslöshetsersättning. 7.3Prioritera jobben först låt andra utgifter stå åt sidan De offentliga finanserna måste värnas även på kort sikt. De jobbskapande investeringarna måste prioriteras. Andra utgifter får stå tillbaka tills är igenom krisen. Det gäller inte minst skattesänkningar. Regeringen bedömer i vårpropositionen att staten kommer att behöva låna . sänker regeringen skatterna med på lånade pengar. Det är oförsvarligt. Vi socialdemokrater säger blankt nej till skattesänkningar utan jobbskapande effekter. Vi socialdemokrater vill redan nu skicka en tydlig signal om att statsutgifter som inte handlar om jobben ska prioriteras ned. Vi kommer i höstens budgetmotion att återkomma med förslag om minskade utgifter som bygger på ett systematiskt arbete för att sätta fokus på det som skapar jobb. Vi kan redan i denna vårbudgetmotion avisera några områden som med vår politik kommer att få minskade anslag: Regeringen har vid ett flertal tillfällen skjutit till betydande resurser till . Även i denna tilläggsbudget föreslås få ytterligare resurser. Totalt sett har regeringen höjt anslaget från 2006 till 2009. Det är en höjning med , eller . Regeringen har ofta motiverat ökningen av anslaget med ordförandeskap, men för att det ska vara ett hållbart argument behöver regeringen motivera varför ordförandeskap ska kosta betydligt ordförandeskap. Då fick totalt sett mer för att hantera ordförandeskapet, , 2000 och 2001 (d.v.s. i snitt en höjning med ). Vår bestämda uppfattning är att tillsammans med nu måste vara ett extra stort föredöme. Det betyder att det inte kan bli aktuellt med nya resurser. Tvärtom behöver hårda prioriteringar göras. Resurserna kommer att behöva användas i kampen mot arbetslösheten. Därför avvisar vi regeringens tillskott till på tilläggsbudgeten och kommer att återkomma med förslag om neddragning av anslag i höstens budget. används ca för myndigheters lokalkostnader. Arbetet för att effektivera statliga myndigheters användning bör stärkas. Den ekonomiska krisen bör underlätta möjligheterna även för större myndigheter att hitta ändamålsenliga lokaler. I flera fall bör omförhandlingar kunna genomföras. Bland dessa myndigheter som enligt den senast tillgängliga sammanställningen har avvikande hyror återfinns t.ex. och som har hyror på ca per kvadratmeter. Det kan naturligtvis finnas anledning för avvikande hyror. Men vi menar att samtliga myndigheter som har kontrakt som väsentligt avviker från jämförbara genomsnittshyror ska pröva möjligheten till omförhandling. Vi vill även skärpa kraven på myndigheter när det gäller val av lokaler och lokalernas geografiska läge. Vår bedömning är att det sällan är nödvändigt för svenska myndigheter att inneha de allra mest centrala och dyra lägena, t.ex. i . Dessutom bör en särskild genomgång göras av vilka lokaler som myndigheter med placering utanför har i . Ansvarsfull hantering av anslagsbehållning För att myndigheterna ska kunna hålla en effektiv ekonomihantering är det viktigt att de har möjlighet till såväl anslagssparande som anslagskrediter. Om en myndighet inte gör av med hela sitt anslag, t.ex. för att en investering blev fördröjd, är det rimligt att myndigheten kan spara denna del av anslaget till kommande år. Men ett högt anslagssparande över hos myndigheter kan vara ett tecken på att anslaget i grunden är för högt. Dessutom, i det läge nu är inne i, behöver staten visa föredöme och prioritera hårt bland utgifterna. /09 hade statens myndigheter totalt sett i anslagssparande. Enligt regeringens vårproposition bedöms anslagssparandet minska med , men ändå uppgå till /10. Vi bedömer att en indragning av anslagssparandet hos de myndigheter som bedöms ha ett sådant på i storleksordningen bör vara rimligt för att finansiera en del av de insatser som behövs för att möta jobbkrisen. Det handlar således om . Vi begär att regeringen ska återkomma med ett samlat förslag på hur en sådan hantering kan göras. I en sådan process bör varje anslagssparande prövas noggrant. Till exempel är det rimligt att undanta högskolors och universitets anslagssparande då dessa behövs för att få till stånd fler högskoleplatser nu när fler söker sig till högskolorna. Varje skatt och varje utgift ska prioriteras utifrån om förslaget är effektivt i kampen mot jobbkrisen. har alltfler märkliga ideologiskt motiverade projekt tillförts skattemedel från den moderatstyrda regeringen. I ljuset av jobbkrisen framstår dessa projekt som än mer orimliga. Vi kommer att i höstens budgetmotion göra en fullständig genomgång av vilka projekt som kommer att avslutas. Tre exempel på projekt som kommer att avslutas är: finansiering av kvinnliga företagsambassadörer. Denna satsning utgör en inte oväsentlig del i en satsning om . Vi menar att det är viktigt att synliggöra kvinnliga förebilder, men att det kan ske på för skattebetalarna effektivare sätt. Etos i statsförvaltningen. ska enligt regeringsbeslut inleda en satsning på etos i statsförvaltningen. Vi vill se en professionell statsförvaltning, men vidareutbildning ska rymmas inom ordinarie anslag. Nej till barnomsorgspeng. Regeringen vill delfinansiera ett krav på att kommunerna ska betala ut en barnomsorgspeng Det handlar om barnpassning utan krav på att läroplanen för förskolan ska följas. Programmet försämrar svensk förskola och ska avslutas. 7.4Effekter av socialdemokraternas förslag på de offentliga finanserna Det program för fler jobb som vi socialdemokrater föreslår i denna motion uppgår till i ökade utgifter och minskade skatteinkomster jämfört med regeringens förslag (helårseffekt), vilket innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande minskas med samma belopp. För statsbudgeten uppgår skillnaden till . Stora delar av dessa insatser är, till skillnad mot huvuddelen av regeringens förslag, av tillfällig karaktär. De kommer att fasas ut när konjunkturen vänder. Det gäller exempelvis våra förslag om ROT-avdrag och kunskapslyft samt Ungdomslyftet m.m. Vi har i denna motion valt att göra en försiktig bedömning av effekterna av våra förslag när det gäller minskad arbetslöshet. Vi bedömer att kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen minskar med på helårsbasis och på halvårsbasis med våra förslag om fler jobb.10 Alla förslag ryms under vårt förslag till utgiftstak, där budgeteringsmarginalen uppgår till 2009, se tabell nedan. Tabell 7.1 Utgiftstak och finansiellt sparande 2009 (Avvikelse från regeringen där inget annat anges)