mot · GW02MJ19 · 2009-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat 6.1Låga mål men kreativ matematik8 6.1.3Mål 1: minskning av utsläppen till 20209 6.1.4Mål 2: förnybar energi 202011 6.1.5Mål 3: effektivare energianvändning 202011 6.1.6Mål 4: förnybar energi i transportsektorn 202012 6.2.1Mål 5: Fossiloberoende bilflotta 203012 6.2.2Mål 6: ska nettoutsläpp av växthusgaser vara noll13 8.1Gröna investeringar som styr mot klimatmålen17 8.1.3Trådbuss och Bus Rapid Transport (BRT)18 8.1.4Offensiv satsning på biogasfordon19 8.2Inte en krona till i klimatförstörande investeringar20 8.2.1Moratorium för nya motorvägar20 8.2.2Värna boendenära handel i stället för fler externa köpcentrum21 8.3.3Trängselavgifter och andra bilavgifter för bättre miljö och ökad kollektivtrafik22 8.4.2Flyget in i Kyotoavtalet24 8.4.3Skatt på flygbränsle internationellt, bilateralt och nationellt25 8.4.4Slopa stödet för flygplatser och flygtrafik25 8.4.5Gör reseavdrag avståndsberoende inte bilberoende26 8.4.6Avslå regeringens förslag om sänkt fordonsskatt på tunga lastbilar26 10.1Ett nytt energimål för bostäder29 10.2Ny politik för att nå målet om halverad energianvändning i bostadssektorn30 10.2.1Ett nytt investeringsstöd för energieffektiviseringar30 10.2.2Nytt krav på energihushållning vid renovering och nybyggnation30 10.2.3Krav på individuell mätning och debitering av varmvatten31 10.2.4Främjande av förnybara energikällor i bostäder solvärmeutbyggnad31 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Greenhouse Development Rights bör utgöra en utgångspunkt för den svenska klimatpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att den internationella klimatpolitiken kompletteras med ett moratorium för prospektering efter oexploaterade olje-, kol- och naturgaskällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skydda mot utvinning av fossila bränslen och mineraler under . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att CDM-projekt ska uppfylla de allra högsta kraven s.k. Gold Standard. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stöd till utsläppsminskningar och anpassning i utvecklingsländer inte ska tas från det ordinarie biståndet för fattigdomsbekämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur klimatstödet till utvecklingsländer ska kanaliseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fokusera en klimatsmart transportpolitik på att öka andelen kollektivtrafik och godstransporter på järnväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höghastighetsjärnväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kollektivtrafikvolymen fördubblas till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på spårvagnstrafik i åtta till tio svenska kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minst en biogasmack i varje kommun . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biogasproduktion från gödsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kilometerskatt för lastbilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att koldioxidskatt på fossil energi bör ökas i den takt som behövs för att nå klimatmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens vinstutdelningskrav på SJ ersätts med ett trafikpolitiskt uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett moratorium för nya motorvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa trängselavgifter i större städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beskattning av flyget internationellt, bilateralt och nationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att subventioner till flygplatser och flygtrafik fasas ut på de orter där tåget är ett rimligt alternativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stopp för nyetablering av externa köpcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett avståndsbaserat reseavdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avslå förslaget om att sänka fordonsskatten för tunga lastbilar till EU:s minimiskattenivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en klimatfaktor som villkor för sjöfartsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de stora insatserna av fossil energi i jordbruket bör fasas ut så att jordbruket på lång sikt blir självförsörjande på energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning kring jordbrukets klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga jordbruksstöd behöver granskas ur klimatsynpunkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att slå vakt om och återupprätta ekosystemens resiliens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nyinrättade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ett utpekat huvudansvar för klimatanpassningsåtgärderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett anslag för klimat och sårbarhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad utredning för möjligheter till avledning av vatten från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även fortsättningsvis bör ha huvudansvaret för att ta in den kompetens som behövs för att tillhandahålla sakligt underlag för miljöanalys. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett obligatorium för kommunerna att upprätta klimat- och sårbarhetsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka länsstyrelsernas rätt att upphäva planer som strider mot strandskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagändringar som gör att det blir lättare att ompröva vattendomar. Socialdemokraterna, de gröna presenterar vårt samlade alternativ till regeringens klimat- och energipolitik i en gemensam motion: En rödgrön klimat- och energipolitik. I den gemensamma motionen redogör vi för våra förslag till mål, strategier och inriktning för klimatpolitiken samt lägger ett antal gemensamma förslag till åtgärder för en mer ambitiös politik. motioner redovisar våra partier ytterligare förslag för att nå våra gemensamma mål. Inför valet kommer vi att möta väljarna med ett samlat alternativ till regeringens politik. de gröna hänvisar till den gemensamma motionen för att ge en övergripande bild av vår syn på klimatpolitiken och dess olika delar. I denna motion lyfter vi fram några egna förslag på klimatområdet. Om den mänskliga civilisationen ska klara den globala klimatförändringen måste politiken genomgå en fullständig revolution i sitt förhållningssätt till problemet. Det duger inte att föreslå förändringar av marginell karaktär eller att skjuta upp besluten längre. Den omställning som krävs är den största i mänsklighetens historia, och tiden är knapp. När Rajendra Pachauri, Nobelpristagare och ordförande i IPCC, presenterade panelens fjärde rapport deklarerade han att vad vi gör inom de närmaste två tre åren kommer att avgöra vår framtid. Den forskarkonferens som ägde rum i för att sammanställa en uppdaterad bild av läget visade att utvecklingen är ännu mer oroande än IPCC:s värsta scenarier. Tiden håller på att rinna ut. EU bör ha en central roll i det globala klimatarbetet, och är ett av ett fåtal länder som har drivit EU framåt. Både och EU måste kraftigt intensifiera kampen mot klimatförändring, höja ambitionsnivån och agera snabbt och kraftfullt på tre fronter. Den första fronten är på det nationella planet. Det är av oerhörd vikt att förplikta sig till stora och verkliga utsläppsreduktioner inom gränserna och börja genomföra dem. måste utsläppen av växthusgaser i minska med , alla sektorer inräknade. Detta skulle skapa stora positiva effekter, inte bara för klimatet utan även för att få i gång ekonomin och skapa arbetstillfällen. Lika viktigt är att det skulle återupprätta förtroendet för en progressiv politik i när EU:s ledarskap vacklar och göra det möjligt att driva den andra fronten: att inspirera andra stora ekonomier såsom och att minska sina utsläpp. Dessa två länder står för av mänsklighetens samlade utsläpp, och inget klimatavtal kan anses framgångsrikt om de ställer sig utanför. Endast den aktör som visar att hon eller han själv tar frågan på allvar och är beredd att ändra sig, beredd att gå före på riktigt, tas på allvar. Slutligen är det hög tid för EU:s länder att förbereda för de globala effekterna av den klimatförändring som är oundviklig. Stigande havsnivåer, brist på färskvatten, torka och flyktingströmmar kommer att medföra stora problem och drabba de fattiga i syd mest. Det är onekligen en stor uppgift, men de gröna anser att har en unik position som gör det möjligt att på ett konstruktivt sätt visa vägen framåt. I hjärtat av denna satsning finns en klimat- och energipolitik med höga ambitioner, en grön offensiv som kickstartar den avstannande ekonomin och ger fart in i övergången till en klimatvänlig och hållbar ekonomi. Kampen mot klimatförändringar är en s.k. win-win-situation, ett tillfälle som skapar vinster på flera plan. Valet vi står inför är att skapa en klimatvänlig grön ekonomi som ger nya jobb, driver utvecklingen och gör oss världsledande, eller att huka för klimathotet och hoppas att ett stagnerande näringsliv överlever. de gröna vet att det land eller den region som är ledande inom klimat- och energifrågor också kommer att leda världen in . En satsning på morgondagens teknik ger morgondagens arbetstillfällen. Därför vet vi också att en politik som kraftfullt minskar utsläppen av koldioxid skapar nya jobb och företag som gör och till en vinnare när konjunkturen vänder. En grön modernisering av industrier och ekonomin säkerställer vår framtida konkurrenskraft och välfärd. En stark klimatpolitik är den motor som behövs för att skapa nya jobb och miljödriven näringslivsutveckling i hela . Ambitiösa program för energieffektivisering kan tillsammans med investeringar i infrastruktur och industri skapa miljontals arbeten som det ger minskade utsläpp. En studie från visar att investeringar i förnybar energi ger hög utväxling både vad gäller arbetstillfällen och utsläppsminskningar. Dessutom minskar utgifterna för energi för företag, medborgare och myndigheter. Varje miljard US-dollar som satsas i grön energi skapar i genomsnitt 30100 arbetstillfällen, 5000 fler jobb än vad investeringar i traditionell infrastruktur ger. Utsläppen minskar med över en halv miljon ton koldioxid . Dessutom minskar samhällets energikostnader med . Tekniken för att leva ett hållbart liv finns redan, och den utvecklas snabbt. Hela energimarknaden är inne i en förändring som är den största tekniska omställningen i mänsklighetens historia. Förnybar energi står för av energiinvesteringarna inom EU; i är motsvarande siffra . Den globala marknaden för vindkraft är värd ; solceller omsatte 24 miljarder. En prognos för förnybara energikällor uppskattar det årliga värdet av marknaden för biobränslen, vindkraft och solenergi till . I en studie från Svensk vindenergi framgår att tillverkning och montering av vindkraftverk globalt sysselsätter 330000 personer, varav 154000 i . Enligt prognoser från () kommer antalet sysselsatta i att mer än fördubblas . Men detta är bara början. Tillväxten för både vindkraft och solenergi är . I takt med att alltfler börjar prioritera förnybar energi växer marknaden snabbt och tar en allt större andel av den globala marknaden för investeringar i energi, som kommer att uppgå till . , då de globala utsläppen av växthusgaser ska ha minskat med även enligt försiktiga bedömningar kommer förnybar energi med all säkerhet att vara världens största marknad. För och ligger det inom räckhåll att ta ledningen, driva utvecklingen och forma en framtid för ett nytt näringsliv och en konkurrenskraftig grön industri. Genom att stödja utvecklingen av teknik för effektivisering och förnybar energi och genom att leda den traditionella industrin till att utveckla grönare produkter som kommer att efterfrågas globalt kan ta en tätplats. Det kommer inte att bli lätt, och det kommer inte att bli billigt. Men det arbete och de pengar de gröna vill investera är en investering som ger mångdubbelt tillbaka i form av arbetstillfällen och omätbara vinster i form av ett klimat som mänskligheten och ekosystemen kan överleva i en värld värd att leva i. presenterade regeringen sitt förslag till en sammanhållen energi- och klimatpolitik. Förslagen beskrevs av regeringen själv som långtgående ja, rentav som den kanske mest radikala klimat- och energipolitiken i världen. Faktum är dock att regeringen har avfärdat större delen av de förslag som dess egen Klimatberedning presenterade i sin slutrapport. I stället drar regeringen stora växlar på det som redan har skett och beslut som andra redan har tagit. När de nya förslagen granskas närmare syns inget av denna storslagenhet i verkliga åtgärder. Propositionerna kännetecknas av en häpnadsväckande passivitet och räddhågsenhet; med stora ord serveras en defensiv politik som hukar för den utmaning man ser framför sig. Uppenbarligen ser regeringen inga möjligheter i situationen, bara svårigheter som man fortsätter att knuffa framför sig. I förlängningen leder en sådan attityd till att missar chansen att driva den globala utvecklingen framåt och reduceras till en icke-aktör på klimatområdet. Det innebär också att framtid som ledande nation inom energiteknik går om intet. I borgarnas hukar man sig och hoppas bara på att överleva den omstrukturering som är ofrånkomlig. 6.1Låga mål men kreativ matematik , EU och många andra aktörer anser att målet för klimatpolitiken är att begränsa den globala uppvärmningen till högst under detta århundrade jämfört med förindustriella nivåer. Den nuvarande utvecklingen pekar på en temperaturökning med cirka fem grader, vilket skulle kunna få katastrofala effekter på såväl mänsklighetens civilisation som ekosystem. Den helt avgörande frågan i den vetenskapliga debatten är hur mycket växthusgaser vi kan släppa ut innan denna gräns överskrids. Eller med andra ord: hur stor koncentration av koldioxid och andra växthusgaser kan atmosfären innehålla? Baserat på ett flertal vetenskapliga underlag har regeringen föreslagit att denna gräns ska sättas vid 400 miljondelar (ppmv). Många forskare och experter hävdar att denna gräns är för hög och att den nivån skulle medföra temperaturökningar som överstiger två grader. I stället pekar alltmer forskning mot att 350 ppmv är den koncentration som kan tillåtas. är koncentrationen drygt 380. de gröna accepterar regeringens beskrivning, men vill påpeka att mycket tyder på att nivån måste sänkas och att det är av största vikt att följa forskningen och vara beredd på sänkta mål. Regeringen har ofta anklagats för att skjuta upp de nödvändiga besluten och för att vänta på att någon annan ska göra något, någon annanstans, någon annan gång. Genom propositionerna gör man tyvärr dessa anklagelser rättvisa. Följdriktigt håller sig ambitionerna på en låg nivå. Målen för regeringens klimat- och energipolitik är låga, i stort sett så låga de kan bli utan att bryta mot EU-beslut. Åtgärderna är få, små och avlägsna. Nästan ingenting görs i närtid; det mesta skjuts upp till framtiden. Två av de fyra mål som regeringen sätter upp till 2020 når med ett nödrop upp till EU:s beslut och krav på . Exempelvis regeringens mål för andelen förnybar energi är 2020 EU kräver 49. Dagens nivå är , och ökningen i regeringens förslag blir således . Det är mindre än genomsnittet i EU, som ska öka åtta och en halv procentenheter. Påståendet att regeringens politik skulle vara mest ambitiös är alltså inte sant. Regeringen anger att av energin i transportsektorn ska vara förnybar EU kräver . I ett tredje fall når regeringen inte ens EU:s mål: man anger att energin ska användas mer effektivt vilket EU också kräver men fuskar med siffrorna. Regeringen räknar på ett annat sätt än EU, och resultatet blir ett betydligt lägre mål. I själva verket överensstämmer regeringens mål helt med den beräknade spontana effektiviseringstakten i den prognos som presenterat och som bygger på de politiska styrmedel som fanns beslutade i mitten av 2008. Regeringen har helt enkelt plankat business-as-usual-scenario och gjort om det till sitt eget mål. Den påstått mest ambitiösa politiken i lägger sig under EU-genomsnittet i ökningstakten av förnybar energi. Den lägger sig exakt på EU-målet när det gäller miljöbränslen, trots att ligger bland de främsta i . Den lägger sig under EU-målet när det gäller effektivisering. Och åtgärderna skjuts i huvudsak upp till nästa mandatperiod. 6.1.3Mål 1: minskning av utsläppen till 2020 Regeringen anger att utsläpp av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med nivåer. Målet uttrycks även som att utsläppen ska minska med inom samma tidsramar. Utsläppen i kommer till följd av tidigare beslut, såväl svenska beslut som direktiv från EU, att minska med elva miljoner ton , i runda tal . Detta är långt ifrån tillräckligt för att motsvara den svenska andelen av den globala utsläppsminskning som krävs. Det är också otillräckligt som incitament för medborgare, näringsliv och industri att investera i framtidens teknologi. Beräkningar från FN:s klimatpanel IPCC visar att industrialiserade länder måste minska sina utsläpp med åtminstone . I rika länder med stor potential, såsom , bör utsläppsminskningen ligga i den övre delen av det intervallet. Sedan dessa siffror presenterades tyder mycket på att minskningen kanske måste vara ännu större. För del skulle ett sådant mål betyda minskningar i storleksordningen . Men i stället för att höja ribban för att nå detta mål och påskynda utvecklingen nöjer sig regeringen med att föreslå åtgärder som ska minska de svenska utsläppen ytterligare med ynka . Sammantaget ger detta en minskning med , eller . Tabell 1: Beräknad minskning av utsläpp 19902020 i (icke handlande sektor), miljoner ton Minskningar på grund av tidigare beslut Genomförande av EU:s klimat- och energipaket Nya åtgärder i (skatter och andra ekonomiska styrmedel) Detta är inte en ansvarsfull politik. Faktum är att den är direkt oansvarig. Den blir inte bättre av att regeringen försöker blanda bort korten. Genom kreativ räkning får man dessa att se ut som 40. Hela den s.k. handlande sektorn, i huvudsak stora industrier och energianläggningar, har räknats bort, trots att den står för av utsläppen och ökar. Vidare tillgodoräknar man sig minskningar genom investeringar i andra länder, bl.a. genom projekt i andra EU-länder och tveksamma CDM-projekt i utvecklingsländer. Man flaggar också för att man kan komma att räkna in s.k. sänkor . Denna räknemetod, där alla kryphål utnyttjas, resulterar i att synbarligen inte behöver göra särskilt mycket åt utsläppen, trots att vår klimatpåverkan per person är högre än EU:s mål och sex gånger högre än vad som anses hållbart. Mot bakgrund av klimatfrågans allvar är det mycket angeläget att tar sitt fulla ansvar som högt utvecklat industriland för att gå före i klimatarbetet. måste ha högre ambitioner för arbetet på hemmaplan än vad regeringen föreslagit och dessutom höga ambitioner i det internationella klimatarbetet. Detta bör uttryckas genom separata mål för nationellt och internationellt klimatarbete. För det nationella målet utgår vi från samma ambitioner som de rödgröna partierna uttryckte i vår gemensamma reservation i klimatberedningen, nämligen att de totala utsläppen av växthusgaser i bör minska . Sammanlagt innebär detta en minskning med koldioxidekvivalenter. Vi noterar att regeringen i propositionen har valt en annan teknik att formulera målet än vad som föreslogs av Klimatberedningen och som tillämpat. I stället för ett mål för de totala utsläppen i landet föreslår regeringen att målet ska relateras till utsläppen i de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. En viktig bakgrund till detta är att EU:s utsläppshandel inte längre kommer att arbeta med separata nationella tak för tilldelning av utsläppsrätter utan i stället ha ett gemensamt tak för hela EU. Det blir då svårt att längre arbeta med och följa upp ett nationellt mål för de totala utsläppen i . Mot denna bakgrund instämmer vi i regeringens bedömning att det är mer lämpligt att uttrycka det nationella målet som en procentsats av utsläppen i den icke handlande sektorn. Vi förutsätter att EU, efter en internationell överenskommelse i , lägger ut utsläppsminskning i den handlande sektorn, vilket i skulle motsvara . Återstående utsläppsreducering, , bör då uppnås i den icke handlande sektorn, vilket motsvarar en utsläppsreducering med . Vi föreslår mot denna bakgrund att det nationella målet fastställs till utsläppsminskning i den icke handlande sektorn . Upptag och utsläpp till och från skogsbruk och annan markanvändning bör inte inkluderas i det nationella målet . och andra industrialiserade länder måste ta ansvar och bidra till finansieringen av utsläppsminskningar i andra länder. Till skillnad från regeringen ser vi dock inte detta som ett sätt att minska vårt ansvar för att gå före och uppnå kraftiga utsläppsreduceringar i . måste klara av bådadera, och det bör uttryckas genom separata ambitiösa mål för klimatarbetet i och utomlands. Regeringens klimatmål innebär att högst en tredjedel av den föreslagna utsläppsreduceringen på i den icke handlande sektorn ska kunna uppnås genom utsläppsreduktioner i andra länder. Detta motsvarar 6,7mil-joner ton koldioxidekvivalenter. Vi anser att målet för utsläppsreduktioner i andra länder bör vara av minst denna storleksordning. Flera olika instrument och metoder finns tillgängliga eller diskuteras, genom vilka industriländer kan stödja klimatarbetet i utvecklingsländer. Hit hör bl.a. mekanismen för ren utveckling, CDM, som fått utstå mycket kritik bl.a. för osäker prövning och i flera fall tvivel om det rör sig om projekt som inte skulle ha genomförts ändå. Till klimatmötet i finns ett antal nya förslag till finansiering av klimatinsatser och anpassning i utvecklingsländer. De rödgröna partiernas inriktning är att internationella insatser på klimatområdet främst ska rikta sig till utvecklingsländer. Vi vill närmare utvärdera existerande instrument och metoder och avvakta kommande internationella överenskommelser om nya slag och stödformer för klimatåtgärder i andra länder och utifrån dessa erfarenheter återkomma med förslag om hur ett mål för klimatinsatser i andra länder bör utformas. 6.1.4Mål 2: förnybar energi 2020 Målet är att hälften av energi ska komma från förnybara energikällor. är andelen , främst från vattenkraft och bioenergi. Målet ska ses mot bakgrund av att EU kräver att andel ska vara och att prognoser visar att andelen kommer att uppgå till genom politiska beslut som redan har tagits. Om oljepriset stiger över 120US-dollar per fat kommer andelen att öka till eller mer utan fler politiska åtgärder. Regeringen föreslår en utbyggnad av vindkraften med (TWh) till 2020 jämfört med nivå. Inga fler konkreta åtgärder föreslås, men man nämner att biogas bör få en viktig roll, att Landsbygdsprogrammet bör utnyttjas och att jord- och skogsbruk är viktiga näringar för produktion av förnybara bränslen. de gröna anser att potentialen för förnybar energi är betydligt större än det mål som EU och regeringen har satt för .