mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — Krisen är global men på grund av regeringens förda politik slår krisen hårdare mot än mot jämförbara länder. Fallet i bruttonationalprodukten (BNP) är klart större i jämfört med EU-genomsnittet. stiger också den svenska arbetslösheten betydligt snabbare än EU-snittet och är nu högre än EU-snittet. Arbetslösheten beräknas uppgå till och sysselsättningsgraden sjunker till de nivåer som förelåg under 90-talskrisen. Inkomstklyftorna ökar kraftigt på grund av regeringens politik och är de största sedan SCB började mäta dem. Den antifackliga politiken har inneburit att antalet personer som är anslutna till a-kassan nu är ca 500000 färre jämfört med när regeringen tog makten , och neddragningarna innebär att arbetslöshetsförsäkringen inte längre garanterar en skälig inkomsttrygghet vid arbetslöshet. Regeringen har dessutom infört en stupstock i sjukförsäkringen som tvingar ut sjuka människor på arbetsmarknaden. Det hade behövts kraftfulla finanspolitiska stimulanser för att mildra effekterna av krisen men inte när valet närmar sig agerar regeringen. Men mer med en budget för valet än för jobbkrisen. Regeringen fortsätter att låna till permanenta skattesänkningar istället för att kraftsamla för jobben och värna välfärden i krisen. Vi borde istället investera i framtidstro, särskilt hos de unga, som ska bära upp samhället . För att ta oss ur krisen behövs en ekonomisk politik som framför allt prioriterar jobben. budgetmotion presenterar samhällsekonomiskt effektiva investeringar i vår gemensamma välfärd, i miljöteknik, infrastruktur, en utvecklad industriproduktion och i bostadsrenoveringar och nybyggnation. Direkta satsningar på fler reguljära jobb och för att förhindra varsel och uppsägningar utgör kärnan i budgetalternativ. Vi lägger fram ett förslag om ett investeringsstöd på till kommunsektorn . Stödet ska gå till investeringar som hotas i lågkonjunkturen, investeringar som vi behöver tidigarelägga för att stimulera ekonomin och skapa arbetstillfällen. Det handlar om satsningar på upprustningar av t.ex. skolor och sjukhus, på infrastrukturen för el, vatten, fjärrvärme, vägar och bostäder. Förslaget beräknas skapa 12 000 arbetstillfällen. Krisen slår hårt mot kommunsektorn. minskade antalet sysselsatta med 18000 och beräknas ytterligare 23000 förlora sina jobb inom välfärden. På så sätt kommer kvaliteten inom sjukvården, skolan och barn- och äldreomsorgen att kraftigt försämras och viktiga arbetsuppgifter inte längre utföras. Dessutom är satsningar på offentliga jobb det samhällsekonomiskt mest effektiva sättet att skapa jobb på. Vårt mål under krisen är därför att kvaliteten i välfärden ska värnas. Det behövs mindre grupper i förskolan, eleverna i skolan behöver ökad lärartäthet och behöver mer tid för social omsorg av våra äldre. För att möjliggöra det vill öka antalet sysselsatta inom kommunsektorn. Därför avsätter vi mer än regeringen i form av generella statsbidrag och tillfälligt konjunkturstöd . Dessa resurstillskott motsvarar ca 20000 anställda. anslår vi 20 respektive mer än regeringen till kommunsektorn, vilket motsvarar 40000 respektive 30000 anställda. Det är bostadsbrist i 124 kommuner i och flertalet kommuner uppger att det är brist på hyresrätter. vill bygga bort bostadsbristen och inför ett nytt investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder. Vi satsar drygt 4 miljarder för nybyggnation. Vi inför även en stimulans för byggande av studentbostäder. För varje byggmiljard skapar vi minst 1 000 nya jobb. mål är 40 000 nya bostäder , varav 20 000 ska vara hyresrätter. Vi har dessutom ett utökat ROT-avdrag tillsammans med våra samarbetspartier, som även omfattar flerfamiljshus. Stödet är tillfälligt under krisen och är 2,5 miljarder högre än regeringens. Vi behöver satsa för att ta oss ur krisen, behövs en nödvändig miljö- och klimatomställning. Därför föreslår vi att ska satsa på en . Det skapar förutsättningar för en vidareutveckling av industriproduktionen som vi tar tillvara det kunnande och den kompetens som finns på området. På så sätt kan vi bli världsledande på området som vi får fler jobb både och en hållbar tillväxt. Förslaget innehåller satsningar på en svensk sol- och vindkraftsindustri, en utbyggd järnvägstrafik med bl.a. satsningar på höghastighetsbanor och ökat banunderhåll, en utökning av kollektivtrafiken, klimatsmarta hyreshus, ny miljöteknik, landsbygdsutveckling och en grön svensk fordonsindustri. medför våra ökade investeringar i infrastruktur att 4 500 nya jobb skapas. står inför en stor generationsväxling på arbetsmarknaden. I flera branscher, inte minst i offentlig sektor, riskerar vi att stå inför en brist på kvalificerad arbetskraft inom bara . som arbetslösheten bland unga är hög finns det eftersatta behov av fortbildning i stora yrkesgrupper, exempelvis inom äldreomsorgen. vill genomföra riktade insatser och utbildnings- och kompetenshöjningssatsningar som bidrar till att slussa in yngre i arbetslivet där pensionsavgångarna kommer att bli många framöver. Vi föreslår ett Kunskapslyft 2.0. Personerna som deltar i ska få ett särskilt Kunskapslyftsstöd, som motsvarar hela studiemedlet, men utan återbetalningsskyldighet. Vi avsätter också medel för ett kompetenshöjningsprogram för anställda i äldreomsorgen som ger nyutexaminerade omvårdnadsarbetare en möjlighet att få jobb. Vi bedömer att det finns behov av sammanlagt 3 000 månadsplatser 2010 och 5000 platser de kommande två åren. satsar vi på fler platser på såväl komvux som högskolor. I en gemensam överenskommelse med Socialdemokraterna och gör dessutom en rejäl ungdomssatsning som investerar i bland annat utbildning för unga som saknar gymnasiekompetens, lärlingsplatser samt trainee-program och praktikplatser i statlig förvaltning. Vi vill öka beredskapen för krisen genom att stärka inkomstförsäkringarna så att de motsvarar människors behov av trygghet. Vi vill också se ett rättvisare skattesystem som motverkar de växande inkomstklyftorna i samhället. kommer att gå till val gemensamt med Socialdemokraterna och och begära mandat för en gemensam koalitionsregering. Denna motion är ett steg på vägen i detta samarbete. Därför är flera förslag i den här motionen gemensamma för alla tre partierna och kommer också att presenteras i allas budgetmotioner. Dessa förslag är markerade med textrutor. 5Det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken10 5.5Passiv finanspolitik: 2009 ett förlorat år!24 5.6Regeringens ekonomiska politik är en politik för låga löner30 5.12Raserad och missriktad arbetsmarknadspolitik42 6Vänsterpartiets program för fler jobb: Investera ur krisen46 6.1Ett grönt stimulanspaket en för Sverige46 6.1.1Investeringar som ger jobb på kort sikt47 6.1.1.2Klimatlyft bostaden och halvera energinotan47 6.1.1.3Gemensamt förslag från s, mp och v: Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15 000 jobb48 6.1.1.4Stoppa tågkrånglet och öka tågkapaciteten49 6.1.1.5Fler och bättre kollektiva resor50 6.1.1.6Gemensamt förslag från s, mp och v: Ett miljöfordonspaket50 6.1.1.7Innovations- och riskkapitalfond för ny miljöteknik53 6.1.2Investeringar som ger jobb på längre sikt54 6.1.2.3Hållbar turism och landsbygdsutveckling54 6.2.1Den offentliga sektorn måste växa55 6.2.2Vänsterpartiets förslag för kommunsektorn57 6.2.3Förutsägbarhet och värdesäkrade statsbidrag61 6.2.4.1Gemensamt förslag från s, mp och v: Modernisera skolans lokaler63 6.3Utbildning för jobb och aktiv arbetsmarknadspolitik68 6.3.1Bygg ut högskola och universitet68 6.3.5Gemensamt förslag från s, mp och v: Ge unga en chans75 6.4En arbetsmarknad för alla82 6.4.1.1Rätt till fasta jobb på heltid83 6.4.1.2Rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid84 6.4.1.4Bättre välfärdstjänster, bättre välfärdsjobb85 6.4.2Rätten till jobb på lika villkor86 6.4.3Stöd till personer med funktionsnedsättning87 6.5.1.1Utveckla näringslivet i Sverige88 6.5.1.4Staten som aktiv ägare90 6.5.1.6Gemensamt förslag från s, mp och v: Investering i besöksnäringen92 6.5.2Investera i småföretag och regional utveckling93 6.6.1.2Internationella regelverk och tillsyn99 6.6.1.3Överför all handel med derivat till marknadsplatser101 6.6.2Öka statens roll i den finansiella sektorn107 6.6.3Sparbankernas roll för ökad konkurrens och regional utveckling108 6.6.4.1Gemensamt förslag från s, mp och v: Stärkt tillgång på riskkapital110 6.7Riktlinjer för finans- och penningpolitiken110 6.7.1Målet för de offentliga finanserna111 6.7.2Målet för kommunernas resultat113 6.7.3Inför en investeringsbudget i statsbudgeten114 6.7.4Reformera eller avskaffa systemet med utgiftstaken114 6.7.5Målen för penningpolitiken och styrningen av Riksbanken115 6.8Finanspolitisk inriktning och realekonomiska effekter av budget118 6.8.1Utredningstjänstens analys av förra budgetmotion118 6.8.2Sysselsättningseffekter och finanspolitisk inriktning120 7En politik för minskad segregation och utestängning122 9Höjda garantipensioner och höjt underhållsstöd125 10.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter128 10.4Skatt på företag och kapital129 10.5Gemensamt förslag från s, mp och v: En ny rättvis rödgrön fastighetsskatt129 10.6Gemensamt förslag från s, mp och v: Program mot skattefusk och ekonomisk brottslighet131 10.7Vänsterpartiets förslag till inkomstförändringar135 12Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten140 12.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse141 12.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning141 12.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution141 12.5Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap143 12.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd143 12.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg144 12.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp145 12.10Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom145 12.11Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för föräldrar och barn146 12.12Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet146 12.13Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv147 12.15Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning148 12.16Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid148 12.17Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik149 12.18Utgiftsområde 19 Regional tillväxt149 12.19Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård150 12.23Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner153 13Gemensamt förslag från s, mp och v: Effektivisera statliga myndigheter153 13.1Slå samman myndigheter för en effektivare myndighetsstruktur153 13.3Öka samordningen mellan myndigheter157 13.4Benchmarking av statliga myndigheters verksamhet158 13.5Ansvarsfull hantering av anslagsbehållning158 14Gemensamt förslag från s, mp och v: Besparingspotential i försvaret159 beslutar att godkänna utgångspunkterna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.7). beslutar att avslå regeringens förslag till utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . beslutar att avslå regeringens förslag att godkänna beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter , 2011 och 2012. beslutar om förändrade inkomster för staten enligt uppställning (tabell 14, avsnitt 9.7). beslutar om förändrade utgifter enligt uppställning (tabell 16, avsnitt 11). beslutar att godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden (tabell 16, avsnitt 11). beslutar att godkänna beräkningen av Riksgäldens nettoutlåning i enligt med vad som anförs i motionen angående investeringsbudget för väg- och järnvägsinvesteringar (avsnitt 5.7.3). beslutar om ökade utbetalningar till ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten i enlighet med vad som anförs i motionen om ökad utbetalning av tilläggspension (tabell 14, avsnitt 11.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdesäkring av statsbidragen (avsnitt 5.2.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om ett ROT-avdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om ett program för att uppmuntra omställningen till fler miljöfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om ett ROT-avdrag för skollokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om ett program för jobb, utbildning och praktik till unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om ett program för besöksnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till inrättande av en ny riskkapitalfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om förändrad fastighetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett program mot skattefusk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag om att effektivisera statliga myndigheter. 4Det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken Finanskrisen har resulterat i en global konjunkturnedgång. Krisen utlöstes av en amerikansk fastighetsbubbla. När fastighetspriserna började falla fick alltfler amerikanska hushåll svårigheter med sina huslån. Detta resulterade i stigande kreditförluster för banker och andra företag i den finansiella sektorn. När sedan de amerikanska myndigheterna meddelade att de inte tänkte gå in och rädda investmentbanken från konkurs drabbades de finansiella marknaderna av ren panik. Den omedelbara följden blev att aktiebörsen rasade och krediterna i princip upphörde. Det visade sig snabbt att kreditförlusterna i bara var toppen på ett . Den amerikanska fastighetsbubblan hade bl.a. drivits upp av s.k. subpremielån, dvs. bostadslån till låntagare med svag betalningsförmåga. Dessa lån hade sedan ompaketeras till olika typer av värdepapper1 och sålts vidare på de finansiella marknaderna. När sedan fastighetspriserna började falla förlorade dessa värdepapper snabbt sitt värde. Eftersom dessa värdepapper sällan handlas på en marknad förelåg det betydande osäkerhet beträffande vilka finansiella företag som satt på vilka värdepapper. Paniken var därmed total på de amerikanska finansiella marknaderna och det kapitalistiska systemet var hotat i grunden. I detta läge beslutade den amerikanska kongressen om ett gigantiskt räddningspaket till den finansiella sektorn på . sänkte den amerikanska styrräntan till 0procent. Dessa åtgärder förhindrade ett totalt samhällsekonomiskt sammanbrott. Men den finansiella krisen blottlade att den amerikanska ekonomin, och för all del hela världsekonomin, vilade på en bräcklig grund. Problemen för företag och hushåll att få tag på krediter medförde ett kraftigt fall i efterfrågan i den amerikanska ekonomin. Den privata efterfrågan föll ytterligare på grund av att hushållens förmögenheter minskade som ett resultat av fallande priser på fastigheter och aktier. Denna efterfrågechock medförde direkt att många företag fick problem och antalet sysselsatta minskade snabbt. Denna utveckling fallande tillgångspriser för framförallt bostäder och aktier, kreditförluster i den finansiella sektorn, ökad arbetslöshet och minskad efterfrågan innebar att den amerikanska ekonomin hamnade i en negativ spiral. Ökad arbetslöshet leder till minskad efterfrågan på varor och tjänster och ökande betalningssvårigheter för de amerikanska hushållen, kreditförluster för bankerna, vilket leder till ytterligare kreditåtstramning osv. Det som började som en amerikansk finanskris utvecklade sig snabbt till en världsomspännande ekonomisk kris. Flera faktorer bidrog till detta. För det första innebär en djup amerikansk lågkonjunktur lägre efterfrågan för exportföretags varor och tjänster. På grund av den amerikanska ekonomins storlek medför en amerikansk efterfrågechock snabbt minskad efterfrågan i de flesta av världens länder. För det andra är de finansiella marknaderna och flera av de större finansiella institutionerna sammanflätade över nationsgränserna. Stora volymer av ompaketerade subpremielån har sålts till finanshus utanför , inte minst till företag i . På samma sätt som i resulterade detta i högre riskpremier på de finansiella marknaderna vilket spädde på kreditåtstramningen. Och, för det tredje, i den amerikanska finanskraschens spår uppdagades det att många andra länder hade sina egna fastighets- och kreditbubblor. I samband med vår motion ekonomiska vårproposition och vår rapport bygger vi en fungerande finansmarknad analyserade vi närmare finanskrisens förlopp och orsaker, vilka åskådliggörs i figur 1 nedan. Finanskrisens orsaker är komplexa, men i grund och botten är den ett utslag av en tämligen dogmatiskt marknadsliberal ideologi som varit förhärskande , där grundtesen har varit att om bara marknaderna får sköta sig själva, fria från statliga interventioner och regleringar, så maximeras välståndet inte bara för storkapitalets aktörer utan även för vanligt folk. Denna politik har prövats och visat sig inte hålla mot verkligheten. Istället har den resulterat i en världsomspännande djup lågkonjunktur där miljontals människor förlorat sitt levebröd och med oöverblickbara sociala konsekvenser. lägger i denna motion fram en rad förslag för en reformerad finanssektor, vilka presenteras i avsnitt 5.6. Figur 1 Analysram finanskrisen Den ekonomiska statistiken tyder på en viss stabilisering av det globala konjunkturläget. Det förefaller som att den ekonomiska nedgången i de flesta större länder håller på att bottna. Bland annat kan nämnas preliminär statistik som tyder på att BNP i och steg jämfört med . Att världsekonomin nu håller på att stabiliseras är framförallt ett resultat av de massiva räddningspaket till den finansiella sektorn som regeringar världen över genomförde , samt aggressiv penningpolitik i kombination med stora finanspolitiska stimulanspaket, främst i och . är osäkerheten om den fortsatta ekonomiska utvecklingen stor. Det mesta av bankernas dåliga lån finns fortfarande kvar i balansräkningarna. Det finns också de som varnar för en ny fastighetskris i , fast framförallt beträffande kommersiella fastigheter. Även om mycket tyder på att de flesta större ekonomier snart kan ha nått botten är det troligt att den ekonomiska återhämtningen blir tämligen svag . Flera faktorer bidrar till detta. För det första, i och med att den ekonomiska nedgången är global, finns det på kort sikt få länder som kan agera draglok åt övriga länder. För det andra, finanskrisen medförde ett stort fall i privata (och offentliga) förmögenheter. När hushåll, företag och finansiella institutioner försöker förbättra sina balansräkningar medför detta en svag efterfrågan, vilket påverkar konsumtion och investeringar. För det tredje kan det komma att ske en strukturell förändring av värdering av risk. Olika riskpremier bedöms därför inte falla tillbaka till de (onaturligt) låga nivåer som förelåg innan finanskrisen. Vidare kommer troligtvis (de faktiska) kapitaltäckningskraven att stiga för många kreditinstitut. Skärpta kapitaltäckningskrav och en mer rimlig värdering av risk är positiva förändringar som minskar risken för nya finanskriser, men de innebär att priset på kapital blir dyrare, vilket påverkar tillväxtförutsättningarna negativt. För det fjärde kommer krisen med stor sannolikhet att medföra strukturomvandlingar i många länder, exempelvis i de länder som har en stor bilindustri. Detta kan på kort sikt hålla tillbaka tillväxten. Det är också troligt att stora bytesbalansunderskott, vilket var en central faktor bakom krisen, successivt kommer att minska. Detta kan komma att innebära påfrestningar för stora exportberoende länder som och . Slutligen har de offentliga skuldkvoterna i många länder stigit mycket snabbt under krisen, vilket minskar utrymmet för expansiv finanspolitik . Enligt nationalräkenskaperna (NR) för har fallet i den svenska ekonomin bromsats upp. Jämfört med ökade BNP . Men stabiliseringen av den svenska ekonomin sker efter ett mycket kraftigt fall. Jämfört med har den svenska bruttonationalprodukten fallit med . Framförallt är det produktionen inom tillverkningsindustrin som förklarar det stora fallet. Sex branscher inom tillverkningsindustrin, kopplade till motorfordons- och maskinvaruindustrin, stod för hälften av BNP-minskningen. Sammantaget minskade produktionen inom varuindustrin mellan och . Det som framförallt förklarar nedgången inom det varuproducerande näringslivet är ett kraftigt fall i investeringarna. Näringslivets investeringar föll med nästan 24 procent.2 Framförallt minskade investeringarna i tillverkningsindustrin och byggbranschen. Produktionen i byggsektorn faller p.g.a. minskade investeringar i bostäder. Framförallt är det marknaden för nybyggnation som närapå kollapsat. Investeringsvolymen i nya bostäder beräknas sammantaget bli lägre än 2008. Investeringarna i flerfamiljshus faller än mer. Där beräknas investeringsvolymen bli lägre än 2008.3 Den privata tjänstenäringen har klarat sig förhållandevis väl. Där stannade produktionsfallet vid mellan och . var det främst handeln som drabbades. Därefter har produktionen inom handeln ökat. Produktionen inom företagssektorn har dock minskat . Produktiviteten i näringslivet har utvecklats katastrofalt under den borgerliga regeringens samtliga år vid makten. Produktivitetstillväxten har varit negativ under samtliga år, såväl under högkonjunkturen 2007 och delar av 2008 som under lågkonjunkturens 2009. Det är svårt att tolka dessa siffror som något annat än ett kraftigt underbetyg åt regeringens ekonomiska politik. är siffrorna knappast förvånade. Direkt efter makttillträdet drog regeringen kraftigt ned på antalet platser inom högskolan, den kommunala vuxenutbildningen samt inom arbetsmarknadspolitiken. Istället har regeringen i den ekonomiska politiken satsat allt på ett kort: att genom olika åtgärder sätta press på de lägsta lönerna nedåt för att på så sätt tvinga fram en låglönemarknad inom framförallt den privata tjänstesektorn med lågt förädlingsvärde.Vi går närmare in på detta i avsnitt 4.6. Den offentliga konsumtionen har utvecklats mycket svagt . Mellan och har den offentliga konsumtionstillväxten varit noll. Det säger ganska mycket om regeringens finanspolitiska passivitet. I ett läge med ett stort efterfrågebortfall på det privata näringslivets produkter och tjänster borde det vara naturligt för en ansvarsfull regering att försöka motverka detta med ökad offentlig konsumtion. Regeringen har tyvärr inte tagit detta ansvar. Den kommunala konsumtionen har utvecklats än sämre, under samma jämförelseperiod minskade den med 0,3procent4. I spåren av lågkonjunkturen har kommunernas skatteinkomster rasat med . Skattebortfallet i kombination med kommunernas balanskrav har resulterat i en mycket svår ekonomisk situation för kommunerna. I stort sett alla tunga ekonomiska instanser, från () till regeringens finanspolitiska råd, uppmanade regeringen att i finanskrisens inledningsskede skjuta till rejäla tillfälliga resurstillskott för att täcka upp för skattebortfallet. Dessvärre lyssnade inte regeringen på dessa råd. Som nämndes ovan har detta fört med sig att den kommunala konsumtionen utvecklats mycket svagt . Detta leder till att sysselsättningen inom kommunsektorn beräknas falla med 23000 personer under 2009.5 Den minskade sysselsättningen i kommunsektorn bidrar därmed till att förvärra lågkonjunkturen. Det är inte helt lätt att förstå varför kvaliteten inom sjukvården, skolan och barn- och äldreomsorgen ska bli lidande på grund av ett tillfälligt efterfrågebortfall för det privata näringslivets varor och tjänster, i synnerhet som de svenska offentliga finanserna är mycket starka.