mot · GW02Fi27 · 2009-04-29 00:00:00 — Försämringarna av sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen innebär att människor som har det verkligt svårt och inte är förmögna att arbeta, eller som i dagens konjunkturläge inte kan finna ett arbete, är hänvisade till kommunalt ekonomiskt bistånd (tidigare socialbidrag) för sin försörjning. Regeringens egna prognoser över utvecklingen av ekonomiskt bistånd visar också detta mycket tydligt (diagram 9 nedan). Antalet helårspersoner försörjda med ekonomiskt bistånd ökar med nästan 50000 de kommande tre åren enligt regeringens prognos. På grund av regeringens defensiva arbetsmarknadspolitik riskerar nu också ett verkligt utanförskap att permanentas bland landets unga. Regeringen prognostiserar en mycket stor ökning av antalet långtidsarbetslösa ungdomar, vilket innebär att fler unga kommer att lämna arbetskraften och riskerar att varaktigt slås ut. Sammantaget ökar otryggheten i samhället och människor liksom samhället står sämre rustat för att möta svårare tider. 8.2Ökade klyftor och otrygghet går hand i hand En viktig anledning till att regeringen drivit igenom försämringar av socialförsäkringarna är att de besparingar som uppnåtts har kunnat användas som finansiering av de stora skattesänkningar som genomförts. Jobbskatteavdraget, liksom den avskaffade förmögenhetsskatten och det minskade uttaget av statlig skatt, har i mycket stor utsträckning kunnat finansieras genom försämringar av socialförsäkringarna försämringar som gjort att många människor står utan trygghet i de ekonomiskt svåra tider vi går igenom. Fördelningseffekterna av de skattesänkningar som regeringen har gjort innebär att de med höga inkomster har fått stora skattesänkningar medan de som har små eller inga inkomster alls har fått väldigt lite. Av de skattesänkningar som har genomförts 2009 tillföll nästan hälften de två högsta inkomstklasserna33. Fördelningseffekten av tidigare års skattesänkningar har varit likartad. De förändringar av skatter och socialförsäkringar som genomfördes innebar till och med en något lägre inkomst för de lägsta inkomstklasserna (se diagram nedan). Källa: 2007:1770. 8.2.1Fördelningseffekter mellan män och kvinnor Regeringens skattesänkningar och försämringar av socialförsäkringarna har inte bara drabbat låginkomsttagare utan också konsekvent missgynnat kvinnor. I regeringens första budgetproposition och i den ekonomiska vårpropositionen 2008 genomfördes stora skattesänkningar som de sociala trygghetssystemen försämrades kraftigt. De större skattesänkningar som genomfördes var införandet av jobbskatteavdraget och avskaffandet av förmögenhetsskatten. För att finansiera dessa förändringar gjordes stora nedskärningar i arbetslöshetsförsäkringen. Fördelningsanalysen visar att män fick betydligt större del av skattesänkningarna som kvinnor drabbades hårdare av försämringarna i trygghetssystemen. Mäns inkomster ökade mer än kvinnors. av de totala inkomstförstärkningarna tillföll män och tillföll kvinnorna (diagram 12 nedan). I budgetpropositionen infördes bland annat andra steget i jobbskatteavdraget som innebar relativt stora skattesänkningar för de med höga inkomster där majoriteten är män. gjordes omfattande besparingar i sjukförsäkringen. Framför allt genomfördes stora försämringar för de med långa sjukskrivningsperioder där ersättningsnivån sänktes. Kvinnor dominerar de långa sjukskrivningarna. Fördelningen mellan män och kvinnor i budgetpropositionen innebar att män gynnades än mer. av inkomstförstärkningarna tillföll männen och tillföll kvinnorna (diagram 13 nedan). I budgetpropositionen genomfördes tredje steget i jobbskatteavdraget som den statliga skatten sänktes kraftigt. Framför allt de två tiondelarna med de högsta inkomsterna där män dominerar fick stora skattesänkningar. Inga stora försämringar av trygghetssystemen genomfördes men trots detta fick männen en betydligt större del av de inkomstförstärkningarna. tillföll männen mot till kvinnorna (diagram 14 nedan). 8.3En politik som ökar tryggheten och minskar utanförskapet utgångspunkt är att de allra flesta människor vill arbeta och ha en meningsfull funktion i vårt samhälle. Människor är i grunden kreativa och ansvarstagande om de ges möjlighet att vara det. Om vi ges rätt hjälp och förutsättning kan de flesta delta i arbetslivet. För att underlätta deltagande på arbetsmarknaden har vi föreslagit ett stort antal reformer, bland annat förbättringar i trygghetssystemen, reformer inom arbetsmarknadspolitiken, förbättrade ekonomiska villkor för studenter och ensamstående föräldrar samt en barntidsreform som innebär en enklare vardag för alla småbarnsföräldrar. menar att en social dimension behövs för att nå ett långsiktigt hållbart samhälle. Stora klyftor mellan människor är skadliga för folkhälsan, vilket i sin tur påverkar landets ekonomi negativt. Det behövs ett nytt trygghetssystem som kan ge bättre förutsättningar för människor att komma åter till arbete, en arbetslivstrygghet med en dörr in och en gemensam försäkring som inte gör att människor hamnar mellan stolarna. 8.3.1Ett individperspektiv i arbetsmarknadspolitiken menar att regeringen gripit sig an problemen på arbetsmarknaden utan att se till individen. Vi menar att politiken måste utgå från individen. Det är individer som inte kommer in på arbetsmarknaden. Det är individer som är sjuka och behöver rehabilitering. Det är individer som hamnar utanför när arbeten bortrationaliseras. principiella uppfattning är att arbetsmarknadspolitiken ska syfta till att förena människors rätt till arbete med företagens och den offentliga sektorns behov av kvalificerad arbetskraft. Arbetslösheten stiger nu kraftigt. Det gäller i synnerhet bland ungdomar och för personer med annan etnisk bakgrund än svensk. Vi menar att balansen och samordningen mellan åtgärdsarbeten, utbildning och kompetensutveckling inte i tillräcklig utsträckning svarat mot arbetsmarknadens behov. För att klara en ständigt föränderlig arbetsmarknad och nya krav på kunskaper och erfarenheter behövs en arbetsmarknadspolitik som ger människor nya chanser med nya möjligheter till utbildning och omskolning. Speciellt fokus bör inriktas på dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Här behövs individuellt utformat stöd och hjälp. 8.3.2Ökad trygghet för en bättre fungerande arbetsmarknad Vi menar att ekonomisk och social trygghet är en folkhälso- och demokratifråga. Människor som lever under ekonomisk och/eller social press har sämre hälsa. Människor som är sjuka behöver snabbt få den vård de behöver och individanpassade rehabiliteringsinsatser för att kunna återgå till ett aktivt arbetsliv. Trygghetssystemen behöver förenklas och utformas på ett sådant sätt att människor inte ska behöva känna oro när de är sjuka. Trygghetssystemen behöver också bli mer anpassade till människors verklighet, där många har deltids- och korttidsanställningar, studerar längre etc. Vi vill förändra kvalifikationsreglerna så att de bättre passar olika livssituationer. Ett tydligt, enkelt och förutsägbart trygghetssystem behöver utvecklas där individen möts av en dörr in i systemet och där individen ges anpassad hjälp. Såväl på samhälls- som individnivå behövs ett större helhetsperspektiv. Sammanfattningsvis menar att vi måste utveckla trygghetssystemen snarare än att montera ned dem. Tillsammans med en fungerande utbildnings- och arbetsmarknadspolitik som ser individer kan vi göra att fler hamnar innanför och färre utanför. 8.3.3Öka tryggheten i samhället och inkludera fler Stora grupper i samhället har hamnat efter ekonomiskt . Studenternas ekonomiska villkor är mycket hårda, och har därför drivit att studiemedlen bör höjas. Även ensamstående föräldrars ekonomiska situation behöver förbättras, och vi har bland annat föreslagit höjda bostadsbidrag som är ett träffsäkert sätt att förbättra för de ensamstående, framför allt kvinnor, som har det allra sämst ekonomiskt. Genom en konsekvent politik som ser människan och reformer som underlättar människors ekonomiska situation i vardagen kan vi minska människors upplevda utanförskap och få fler att delta på ett aktivt sätt i samhället. Detta menar vi är en modern väg att gå in som står i skarp kontrast till regeringens cyniska politik som handlar om att straffa dem som har det sämst ställt. Konjunkturläget s. 21 f. Migrantremissor kallas de pengar som migranter skickar till sina hemländer. Migrantremissorna utgör mycket stora penningflöden som globalt uppgår till betydligt större belopp än det globala biståndet. Ett av de senare inläggen kommer från WWF som låtit en konsultfirma utvärdera några länders finanspolitik ur detta perspektiv. WWF Economic/climate recovery scorecards, . Begreppet helårsekvivalent innebär att man slår ihop till exempel två personer som haft ekonomiskt bistånd var till en helårsekvivalent. Begreppet säger således ganska lite om hur många personer som får t ex bistånd, men det är användbart för att se hur kostnaderna för olika transfereringssystem utvecklas över tiden. , Konjunkturläget s. 100 f. Konjunkturläget s. 136. Riksdagsdebatt om den ekonomiska politiken . Vårpropositionen 2008/09:100 s. 33. Se t.ex. KI eller Calmfors. remissvar på proposition 2008/09:178. KOM (2008) 755 . Bland annat lyfts tydligt fram byggnaders energieffektivitet och att främja miljövänliga varor. uppmanar bland annat medlemsstaterna att vidta ytterligare konsumentinriktade åtgärder för att stimulera efterfrågan på miljövänliga varor. Motion 2008/09:Fi272. Motion 2008/09:Fi17. Proposition 2008/09:99. Konjunkturinstitute, Konjunkturläget . Calmfors på DN debatt 081125. Andra som uttryckt behov av mer expansiv finanspolitik är , LO som menar att vi borde ha finanspolitiska stimulanser 2009 på av BNP (LO:s hemsida och tal 090330). Även har drivit frågan om ytterligare finanspolitisk stimulans. Bl.a. på Brännpunkt har man förordat tidigareläggning av infrastruktursatsningar på 25 miljarder och 2010 (Brännpunkt 090224). Ytterligare en aktör som förordar stimulanspolitik är (Konjunkturläget Mars 2009). KI föreslår ofinansierade utgiftsökningar om ytterligare 8 miljarder och 50 miljarder . Givet denna prognos blir sparandet lägre än utan, BNP högre och sysselsättning högre (ca 70 000 personer). (2009) Towards a global green recovery, (2009) A Climate for recovery, . Denna siffra ska jämföras med vad som beräknas i den ekonomiska vårpropositionen 2008 och är alltså satsningar utöver vad regeringen presenterat. Totalt i statsbudgeten finns mer resurser avsatta för grön omställning. Primärenergi mäter energianvändningen i hela energiproduktionskedjan inklusive t ex värmeförluster. Lagförslag finns i SOU 2008:110 s. 595 f. Konjunkturläget s. 136137. Konjunkturläget s. 132133. Se bl.a. budgetproposition . Regeringen mäter utanförskapet som antalet helårsekvivalenter försörjda genom arbetslöshetsförsäkring, aktivitetsstöd, sjukförsäkring och försörjningsstöd. Regeringens mått säger mycket lite om antalet personer som har det svårt att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Istället blandar man samman personer som brutit fotleden och därför är sjukskrivna med dem som är förkylda, långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa som inte haft ett vanligt jobb .