ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub202 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet utbildningstimmar i privatekonomi, juridik och samhällskunskap i och gymnasiet. I finanskrisens spår väcks frågan om unga människors förmåga att hantera sin privatekonomi. Inte sällan hörs historier om personer som tvingas gå från hus och hem efter att ha belånat allt de äger och om unga människors stora skulder. Det har fram till varit väldigt lätt att låna pengar och även om bankerna nu i många fall säger nej så finns det andra som säger ja. Slogans som vi säger ja när andra säger nej eller även till dig med betalningsanmärkningar blir mer och mer vanliga i marknadsföringen för att få fler att låna pengar. I denna djungel av vad som kan tyckas snabba och enkla lån är det viktigt att man vet sin begränsning och har koll på sin privatekonomi. Att så inte är fallet visar sig tydligt när tusentals ungdomar hamnar hos kronofogden för att de inte kan betala sina lån. De drabbas av betalningsanmärkningar och kreditförbud på grund av att de inte skött sina ekonomiska åtaganden. De här anmärkningarna belastar dem sedan långt fram i livet. Behovet av ekonomiskt kunnande ökar ständigt och man måste i relativt tidig ålder ta hand om olika ekonomiska åtaganden, så som räkningar för mobiltelefon, bil, lägenhet, köpekontrakt och avbetalningskontrakt. Om vi ska ha ett fungerande samhälle är det viktigt att våra ungdomar får de bästa förutsättningar att klara av situationen och ha bästa möjliga kunskaper om ekonomi, juridik och samhälle för att kritisk kunna jämföra exempelvis detaljerna i olika affärsuppgörelser och hur räntan och återbetalningstider påverkar ekonomin. Detta är självklart för många men långt ifrån alla har tillräcklig kunskap. Vi behöver mer samhällskunskap på högstadiet där man dels får mer tid till att förklara hur hela vårt samhälle fungerar ekonomiskt, dels mer tid till att lära våra ungdomar hur man ska sköta sin privatekonomi och sina juridiska åtaganden. Det ekonomiska ansvaret börjar allt tidigare; det är då angeläget att skolan börjar tidigare med utbildning i juridik och ekonomi så att våra ungdomar kan klara av den nya situationen på bästa sätt. Vi måste vidta åtgärder i form av fler undervisningstimmar. Ingen ska behöva gå ut skolan utan att ha tillräckliga kunskaper om hur samhället fungerar, både ekonomiskt och juridiskt.
mot · GX02Ub203 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starta nätskolor i . Att få en ny chans i livet kan för en ung person handla om att få stöd att komma tillbaka till en fungerande skolgång efter lång frånvaro. Skolk är en riskfaktor för att unga ska hamna i brott. Vi måste på ett bra sätt motivera unga människor att gå i skolan. Nätskolan är till för att räcka ut en hjälpande hand till de barn som inte vill gå i skolan barn som är mobbade, har inlärningssvårigheter eller av andra skäl inte trivs i skolan. Nätskolan finns redan på flera håll i världen och är en virtuell skola för 1318-åringar som inte klarar av eller vägrar gå till skolan och för dem som är utkastade från traditionell undervisning. De får chans till gemenskap och en väg till utbildning. Den virtuella läromiljön är öppen . Olika forskningsresultat visar att av de unga har nått allmän behörighet till gymnasiet efter att ha varit aktiva i nätskolor. Distansundervisning på detta sätt kan även ha ett stort värde i andra utbildningssammanhang och bidra till att förverkliga den likvärdiga skolan. Den nya tekniken ger spännande möjligheter för elever att nå ett större utbud av kurser än de som ges på den egna skolan. Om vi i skulle satsa på nätskolor ger vi möjlighet för alla att uppnå godkända resultat genom att utnyttja teknikens hjälp det viktiga är att man lär sig, inte var det sker någonstans.
mot · GX02Ub204 · 2009-09-23 00:00:00 — Konsumentekonomi som obligatorium i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konsumentekonomi bör bli obligatoriskt i gymnasieskolan. Ungdomar är en av våra köpstarkaste grupper, därför utsätts de också för ett allt hårdare kommersiellt tryck. Det ökade utbudet av tjänster och varor frestar och ställer därmed ökade krav på kunskap. Konsumtionen har ökat som antalet skuldsatta ungdomar har ökat. kom det in 130000 ärenden till kronofogden gällande ungdomar mot drygt 125000 ärenden . Genom att ta snabba lån, såsom sms-lån, har dagens ungdomar möjlighet att konsumera trots att de egentligen inte har några pengar. Många ungdomar vet för lite om de regler som styr vår dagliga konsumtion. Ungdomarna förstår inte heller alltid vad det innebär att ta ett lån med återbetalning av hela lånet inom till exempel en månad. I många fall struntar man i att betala eller så har man inte ekonomiska möjligheter att betala skulden. Risken är stor att man hamnar i en skuldfälla där man sedan tar ett nytt lån för att lösa det gamla. En sådan anmärkning kvarstannar och kan till exempel göra det omöjligt att få ett lägenhetskontrakt. Man kan till och med riskera att aldrig blir kvitt sina skulder eller drabbas av indrivning eller utmätning med allt större hopplöshet och stora svårigheter i livet. Många föräldrar har inte heller kunskap om eller förstår inte riskerna de unga utsätts för. Utbildning är därför nödvändigt för att ungdomar ska bli bra konsumenter. Ungdomar bör därför redan i skolan få kunskaper om grunderna i konsumentekonomi och få lära sig att hantera sina inkomster och utgifter. Det behövs för att dagens unga ska bli bra och medvetna konsumenter. finns det inte någon kurs med benämningen konsumentekonomi i gymnasieskolan. I många fall blir det upp till den enskilda lärarens kunskaper och intresse för att undervisa i konsumentfrågor. Den absolut viktigaste åtgärden för att människor ska undvika att hamna i en skuldfälla är att höja kunskapsnivån. Vi vill därför att konsumentkunskap införs som en obligatorisk del i undervisningen för alla gymnasieprogram. Ett införande av konsumentekonomi som en del av undervisningen skulle eliminera risken att redan tidigt i livet fastna i skuldfällor.
mot · GX02Ub205 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av specialistutbildning inom geriatrik. finns bristfälliga kunskaper inom hälso- och sjukvården om geriatrik (sjukliga åldrandet) och gerontologi (friska åldrandet). För att möta dagens och framtidens krav måste dessa kunskaper utvecklas och breddas till alla som är engagerade i omhändertagandet av äldre som behöver vård och omsorg. Situationen för de sjuka äldre är komplex, och vården och omsorgen måste möta både biologiska, psykologiska, sociala och andliga aspekter. Därför behövs en bred utbildning till ett antal olika personalkategorier. Dagens grundutbildningar är inte anpassade till behoven av geriatriska och gerontologiska kunskaper. Som exempel kan nämnas att läkarutbildningen bara innehåller geriatrik som knappast möter behoven hos dessa stora patientkategorier, och att specialistutbildningen av distriktsläkare, som ofta får ett stort ansvar för vården av äldre, helt kan sakna geriatrik. Det är därför uppenbart att den geriatriska utbildningen inom läkarnas grundutbildning behöver förstärkas, liksom också sjuksköterskornas och undersköterskornas grundutbildningar. Detta försvåras dock av att antalet geriatriska vårdplatser vid sjukhusen är begränsat, varför även den primärkommunala hälso- och sjukvården aktivt bör involveras i denna utbildning. För att detta ska uppnås behöver också antalet akademiska lärare med geriatrisk kompetens utökas. För att dagens och framtidens rekrytering av läkare ska säkras behövs särskilda åtgärder. Ett sätt är att markera vikten av den geriatriska kompetensen inom klinik- och verksamhetsledningar liksom inom den medicinska kliniska forskningen. Regeringen bör därför utarbeta en långsiktig plan för hur kunskapsnivån inom geriatriken kan höjas och säkras. Tydliga mål behöver utarbetas för t.ex. geriatriska specialister och vårdresurser, och dessa ska följas upp för att den åldrande människan och ska få den vård och omsorg hon behöver.
mot · GX02Ub207 · 2009-09-25 00:00:00 — En nationell strategi för karriärvägledning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs en nationell strategi för karriärvägledning. Som en röd tråd genom utvecklingen av vägledningen inom skolväsendet finns intentionerna om samverkan mellan skola, arbetsförmedling och arbetsliv. Denna sammanhållna kedja ska göra det möjligt för elever i skolan att hitta ett yrke som är lämpligt och få hjälp att nå dit via skolan och högskolan. Tyvärr har vi siffror på att av alla ungdomar inte slutför gymnasiet. får slutbetyg men klarar inte kraven för grundläggande behörighet till högskolan. Bakom varje avhopp finns ett misslyckande. Och det finns en ung person som går in i vuxenlivet utan tillräckliga kunskaper. vet vi från många andra studier att de som inte har gymnasiekompetens har mycket svårare att få jobb och att de tar dyra omvägar i utbildningssystemet. Avhoppen är även dyra för samhället. Det kostar i form av extra skolår och extra studiemedel. Då är inte kostnader för komvuxstudier och arbetsmarknadsåtgärder inräknade. Det finns med andra ord stora pengar att tjäna på att få eleverna att fullfölja sina studier inom avsedd tid. Ännu viktigare är de mänskliga värdena, att alla som slås ut och misslyckas får möjlighet att känna framgång och kan träda in i vuxenlivet rustade med de kunskaper de behöver. En given orsak till avhoppen är strukturen på gymnasiet, med låga förkunskapskrav och stor teoretisk kärna på de yrkesförberedande programmen. Alliansens gymnasiereform syftar bl.a. till att åtgärda detta. Men en ny gymnasiestruktur och högre förkunskapskrav minskar inte felvalen och därmed risken för avhopp. Här måste ytterligare insatser till. Ungdomarna måste ges förutsättningar att göra kloka och väl underbyggda val genom hela sin utbildningstid. För att klara detta behöver de hjälp och kunskap för att bli medvetna konsumenter på utbildningsmarknaden och få klart för sig vilka konsekvenser deras olika val för med sig. Information och vägledning är nycklar för detta. Vägledning är synonymt med möjligheter. Den skall ge den enskilda individen barn, ungdom och vuxen verktyg för att kunna påverka och ta ansvar för sin utveckling och kompetens i studier och arbete. Därför anser jag att det behövs en nationell strategi för karriärvägledningen. Rätten till kvalificerad karriärvägledning bör lagfästas, målen måste bli tydligare och framför allt utvärderas bättre.
mot · GX02Ub208 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort fribeloppet för studiestödet. Det är mycket bra att fribeloppet för studenter från höjs med . Regeringens förslag innebär att fribeloppet beräknas höjas från dagens till per kalenderår för en heltidsstudent. I praktiken betyder det att en student skulle kunna tjäna under två sommarmånader och dessutom jobba en del med en lön på utan att det minskar studiemedlen. Men det räcker tyvärr inte hela vägen. Det är en viktig princip att det ska löna sig att arbeta, och detta torde gälla även för studenter. Studenter som arbetar vid sidan av studierna drabbas inte sällan av betydande marginaleffekter. Också vid förhållandevis måttliga inkomster trappas studiemedlen ned. Om en som student vill arbeta lite extra för att kunna åka iväg på semester eller unna sig något utöver det vanliga borde vi applådera initiativet och inte straffa den enskilde med lägre studiestöd. Det rimmar även illa med den arbetslinje som förs från regeringens sida att de studenter som vill arbeta som de sköter sina studier inte får göra detta utan att drabbas av negativa ekonomiska följder. Vi borde därför tvärtom uppmuntra studenter som frivilligt vill ta ett större eget ansvar för sin försörjning genom att ta bort fribeloppet för studiestödet.
mot · GX02Ub209 · 2009-09-28 00:00:00 — Införande av en fri tentamensrätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt. Högskolan bör liksom kännetecknas av valfrihet och mångfald. De som söker till svenska högskoleutbildningar kommer från olika bakgrunder och har olika förkunskaper med sig. Urvalsreglerna såsom de är utformade motsvarar inte nödvändigtvis de sökandes förkunskaper. Många studenter måste därför gå grundutbildningar de egentligen inte har någon nytta av för att kunna få studera på den nivå de egentligen avser. För den student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på högre nivå än grundnivå borde därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Kostnaden för en utbildning som egentligen inte tillför mer kunskaper är för den enskilde studenten liksom för högskolan ett slöseri med tid såväl som pengar. Att införa möjligheten att tentera av en kurs på t.ex. grundnivå och med godkända resultat gå vidare till fortsättningsnivån utan att passera antagningssystemet sätter kunskapen i centrum i stället för formaliteter. Ett system med en tentamensrätt för alla borde således införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. Fördelarna med en s.k. fri tentamensrätt innebär för det första att en plats inte upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper, vilket innebär att platsen kan gå till någon som behöver platsen bättre. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. Regeringen bör därför omgående se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (m)
mot · GX02Ub210 · 2009-09-28 00:00:00 — Högskola för särskilda behov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en försöksverksamhet med en högskola för långsamt lärande i för begåvningshandikappade så att de kan få en högskoleutbildning. har i samarbete med arbetat med att ta fram en helt ny studiemöjlighet för begåvningshandikappade. Tanken är att ge dessa grupper möjlighet att utveckla sina specialkompetenser ytterligare ett steg. Utbildningarna kommer i huvudsak att vara inom områdena trädgård och byggnadsvård. Utbildningen har varit mycket positiv för eleverna där deras självförtroende växer i takt med deras ökade kunnande. Utbildningarna syftar till att ge eleverna möjlighet att få en högre utbildning och specialistkompetens inom ett smalt utbildningsområde. Detta ger begåvningshandikappade en större möjlighet att få ett bra och intressant jobb och är ett helt nytt sätt att arbeta och tänka. är än så länge ensam om denna idé, men borde öppna en högskola för begåvningshandikappade och därmed ge dem möjlighet att utveckla sina praktiska färdigheter till högsta möjliga nivå, vilket ger arbete och en enorm självkänsla. En upprättad försöksverksamhet i kan hjälpa till att utvärdera om detta är en framtida möjlighet för våra praktiskt kunniga men begåvningshandikappade elever att ta ytterligare ett steg mot arbetslivet. Om verksamheten är lyckad bör fler högskolor för långsamt lärande startas.
mot · GX02Ub212 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser för forskning inom den arktiska regionen. Effekterna av klimatförändringen har inneburit att den arktiska regionens synlighet har ökat markant. I regeringens proposition 2008/09:50 lyfts forskningen inom klimatområdet fram som ett strategiskt insatsområde, vilket är positivt. Inom humaniora och samhällsvetenskap bör även forskning om befolkningens, särskilt ursprungsbefolkningens, situation i den arktiska regionen lyftas fram. Ett viktigt instrument inom klimatforskningen är det internationella samarbetet som initierats av om att stärka och vidareutveckla de observationsnät som är grundläggande för kunskapen om inom ramen för SAON, . Ett närmare nordiskt samarbete för att förbättra samordningen av nordiska observationssystem i den arktiska regionen kan skynda på processen i den arktiska regionen. Viktigt är också att all tillgänglig data delas så att den blir lättillgänglig för forskare, ursprungsbefolkning, studenter och övriga intressenter. Internationellt samarbete är ett mycket viktigt inslag i dagens högre utbildning och forskning. I propositionen pekas särskilt på att denna dimension av forskningspolitiken behöver förstärkas. är ett exempel på ett sådant internationellt samarbete mellan universitet och högskolor som förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Det är angeläget att fullt ut deltar i denna samverkan och att prioriteras av de högskolor och universitet som deltar i detta samarbete; , och . Det är därför viktigt att regeringen tydligt markerar betydelsen av detta samarbete. Det internationella polaråret, IPY 2007-2008, avslutas . Satsningen har även omfattat forskning inom humaniora Human Dimension. Det är av yttersta vikt att resultaten från denna forskningssatsning i polarområdena följs upp. Den demografiska utvecklingen i den arktiska regionen är oroande och kräver särskilda forskningsinsatser för att kunna motverka den negativa trenden. The Survey of Living Conditions in the Arctic, SLiCA, är ett internationellt forskningsprojekt som fokuserar på förståelsen för levnadsvillkoren i den arktiska regionen. Det är av största vikt att det svenska engagemanget i detta projekt bibehålls och att de svenska resultaten från undersökningen bearbetas ytterligare. Det är även angeläget att resultaten från SLiCA-undersökningen beaktas i den kartläggning av hälsosituationen bland de nationella minoriteterna som getts i uppdrag att genomföra. Forskningen inom förnybar energi är av största betydelse för vårt samhälle. Ett område som kräver ytterligare forskning är potentialen för utbyggnad av vindkraftverk i den arktiska regionen, utan att en sådan utbyggnad stör naturlivet eller människors rekreationsmöjligheter. Forskningen inom detta område kunde med fördel genomföras av t.ex. i samarbete med . Ett sådant samarbete kunde vara till nytta för hela den arktiska regionen.
mot · GX02Ub215 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en elbilsinriktning på fordonsprogrammet på gymnasiet. Den tekniska utvecklingen bland persontransportfordon sker i rasande fart. Den starka efterfrågan på miljövänliga transportmedel gör att en övergång från i huvudsak förbränningsmotorer i våra bilar till en fordonspark med stor mängd hybrid- och elmotorer kan vara nära förestående. Elhybridfordon har två drivsystem, förutom en elmotor också en förbränningsmotor som assisterar vid längre körningar. Med en elhybridbil kan utsläppen av växthusgaser i bästa fall minska med uppåt jämfört med en likvärdig konventionell bensinbil. Laddhybrider, på engelska plug-in hybrid, utvecklas av många tillverkare. Dessa har större batterier som kan laddas via elnätet. Det möjliggör ren eldrift i flera mil. Utvecklingen för laddhybrider och elbilar påverkas av flera faktorer: dels bilindustrins prioriteringar och vilka utvecklingsresurser som satsas, dels bilarnas (batteriernas) tillförlitlighet och kostnadsutveckling samt av politiska beslut om styrmedel och hur snabbt infrastrukturen för laddning byggs ut. Det är viktigt att arbeta aktivt gentemot samtliga dessa faktorer för att få en så smidig övergång till elhybrider och elfordon som möjligt. Därför bör också den tekniska kompetensen inom fordonsservicebranschen tas i beaktande. är gymnasieskolans fordonsutbildning inriktad på förbränningsmotorer och de elmotorinriktningar som finns är KY-utbildningar riktade mot truckfordon. I syfte att stå väl förberedda för ett teknikskifte inom fordonsflottan bör kursplanerna för fordonsprogrammet innefatta ökad möjlighet för elever att välja att inrikta sig mot elmotorer. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02Ub217 · 2009-09-16 00:00:00 — Mer idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökad mängd schemalagd idrott i skolan. blir jag rädd då jag ser och hör att vissa barn tillbringar nästan hela sin lediga tid vid datorn! Det här har förändrats. var många barn nästan alla engagerade i någon idrott. Det är dags att öka tiden för idrott på skolschemat. Detta som en kompensation för den uteblivna fysiska aktiviteten. Då man i tv ser bantningsprogram för barn, hur barn i utlandet skickas på bantningsläger m m, så blir jag ännu mera säker på att det behövs mera idrott i skolan. Våra barn- och ungdomar rör på sig för lite! Tv-spel och dataspel klistrar ungdomarna i en kontorsstol eller fåtölj medan det här med motion glöms bort. Det tycks också vara alltför lätt att få dispens från att vara med i idrotten. Också den delen bör ses över.
mot · GX02Ub219 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla barn och ungdomar i grundskola och gymnasieskola i ska garanteras minst idrottsundervisning . Problemen med övervikt bland barn och ungdomar är stort. Den främsta orsaken är att barnen inte rör lika mycket på sig som . Barn sitter stilla för mycket, blir skjutsade istället för att gå eller cykla själva osv. Idrottslektionerna i skolan har teoretiserats, som barnens fritid innehåller färre tillfällen till fysisk rörelse. Ett område av central betydelse är därför att stimulera spontan och naturlig rörelse hos barn och unga vid sidan av den planerade idrottsliga verksamheten. Mot denna bakgrund bör kommuner göra sitt yttersta för att tillse att barn och unga på ett säkert sätt kan ta sig från hemmet till skolan genom att gå eller cykla istället för att skjutsas av sina föräldrar. Det är också av mycket stor vikt att skolans fysiska miljö är utformad på ett sådant sätt att den uppmuntrar barn och unga till rörelse och aktivitet på raster. Skolan kan inte lösa alla samhällets problem. Föräldrarna har huvudansvaret för sina barns uppfostran och hälsa. De måste se till att barnen får motion och god kost. Men skolan kan också bidra. I en framtida översyn av skolans kurs- och läroplaner bör teoretiseringen av idrottsämnet brytas. När det står idrott på schemat ska eleverna röra på sig. I kommunerna bör vi också verka för mer motion i skolan. Det kan handla om att alla barn en gång ska röra på sig eller erbjudas annan fysisk aktivitet. Nationellt bör alla barn och ungdomar i grundskola och gymnasieskola garanteras minst idrottsundervisning . Undervisningen måste också individualiseras. gjorde en stor undersökning av idrottsämnet. De aktiviteter som är populärast bland pojkar, är också de aktiviteter som är vanligast på idrottslektionerna. Det handlar då främst om bollsport. Aerobics och dans, som ger högst deltagande bland flickor, är ganska ovanligt. Pojkarna tycker också, kanske som en följd av detta, i mycket högre utsträckning än flickorna, att idrotten är intressant och rolig. Skillnaderna ökar med ålder. Eleverna har olika intressen och smak, den ensidiga fokuseringen på grupp- och killidrotter måste brytas. Det är också viktigt att skolidrotten inte är fokuserad på idrottslig prestation utan på deltagande. Målet med undervisningen ska inte vara att hoppa längst i längdhoppet, göra flest mål i fotbollen eller vara bäst på att dansa. Detta måste särskilt beaktas vid betygssättning. Skolidrotten måste framför allt fokusera på att stimulera de elever som aldrig annars ägnar sig åt fysisk aktivitet. Jag tycker att alla elever ska få möjlighet att röra på sig i skolan, gärna minst en gång , att idrottsämnet ska byggas upp så att det tilltalar både killar och tjejer och att alla elever i grundskola och gymnasieskola i hela landet ska garanteras minst idrott .