ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N350 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om solenergi. har varit och är fortfarande ett föregångsland i flera aspekter när det gäller satsningar på ekologiskt hållbar framställning av energi. återstår dock en hel del arbete för att uppnå en godtagbar nivå på den miljövänliga energiproduktionen. En av de renaste formerna av energiframställning finns i solenergin. Solvärmetekniken har genomgått en snabb utveckling och man kan utvinna klart större mängder energi från solceller jämfört med för sedan. kan solfångare leverera uppvärmning av av ett hushålls årsbehov av vatten och tekniken kan verkligen betraktas ha en stor framtidspotential. Några aktörer har insett detta, exempelvis läns landsting som i samband med en ombyggnation har installerat solfångare på taket till . Men trots att användningen av solvärme har ökat är nivåerna fortfarande låga och användarna är få. Incitamenten för en ökad användning bör ses över och kunskaperna om denna miljövänliga och billiga teknik spridas ytterligare.
mot · GX02N351 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot nedläggningen av service på landsbygden. finns omkring 3 700 bensinmackar i . Om en dryg fjärdedel läggs ner drabbar det glesbygdsbilisten hårt. Det innebär att hoten mot servicen på landsbygden fortsätter att accelerera. Det som väntar nu är en mycket kraftig strukturrationalisering. I det mest dramatiska scenariot handlar det om en halvering av stationsnätet. Att överlåta till marknaden att lösa detta problem är oförnuftigt och oansvarigt. Avstånden till närmaste bensinmack, butik eller serviceställe ökar. När de lokala privata servicenaven utarmas försvinner även apoteks- och systembolagsutlämning. Därmed försvinner också möjligheterna att samordna offentlig och privat service. Detta slår undan förutsättningar för hela bygder och försämrar därmed många människors livskvalitet. I många fall är det sista lampan i byn som slocknar när macken stängs. Ofta finns en förväntan om en kamp för att behålla stationen. Man tänker på att anläggningen och utrustningen ofta är gammal och kan vara en miljörisk. Det är inte ovanligt att byalag och föreningar övertar nedläggningshotade bensinmackar utan att känna till det miljöansvar man åtar sig. Om stationen trots allt läggs ned efter att byalag övertagit den måste marken saneras. Kommunerna ställer krav på provborrning. Marken är förorenad av spill och saneringen kostar normalt . blir det miljonbelopp. I något fall har notan slutat på 10miljoner. Invånare i glesbygd är vana att ta ett stort ansvar, men i den här frågan kan det bli allt för stort och ekonomiskt tungt att ikläda sig det. Vi socialdemokrater tar detta problem på allvar. Staten måste medverka till att lokala lösningar stimuleras, att investeringar i nya tankar blir möjliga och att det även går att köpa bilbränsle i glesbygd. Möjligheten att inrätta en fond för avveckling och det efterföljande saneringsarbetet bör undersökas.
mot · GX02N354 · 2009-10-02 00:00:00 — Stöd till affärslokaler i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna för stöd till affärslokaler. Servicenäringarna är viktiga för mindre orter i glesbygden. Att det finns till exempel barnkläder och tv- och radioapparater att köpa på orten betyder mycket för de boende och för företagare. Om den här typen av varor kan inhandlas på hemorten innebär det att man handlar sina dagligvaror där. Men blir det allt färre specialbutiker i glesbygd, vilket innebär att också annat företagande utarmas. För att hindra en sådan utveckling krävs ett ekonomiskt stöd att bygga eller bygga ut affärslokaler i glesbygd liknande det stöd som industrilokaler har. Regeringen bör därför undersöka förutsättningarna för att komma till rätta med detta problem.
mot · GX02N355 · 2009-10-01 00:00:00 — Tillgång till drivmedel i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till drivmedel i hela landet. Bensinbolagen planerar att lägga ned omkring tusen bensinmackar, vilket är nästan en tredjedel av alla tankställen i landet. Anledningen till detta sägs vara överetablering, vilket kan vara riktigt kring större orter men definitivt inte på landsbygden. Där är mackarna av naturliga skäl inte lika lönsamma, och därför ska de nu läggas ned. En annan anledning sägs vara kravet att alla bensinstationer också ska kunna erbjuda ett förnybart drivmedel. Oljebolagen vill inte göra nödvändiga investeringar för detta utan lägger hellre ned stationen, trots att de allra minsta stationerna är undantagna från kravet om förnybart bränsle. Också landsbygdsbor vill ha tillgång till miljövänligare drivmedel, men först och främst måste de ha någonstans att tanka bilen. Nedläggning av bensinmackar innebär i många fall orimligt långa vägar till tappställen och att övrig kommersiell service och viss samhällsservice försvinner med dem. Det utgör också ett stort hinder för utveckling av turism och annat företagande i byarna. Bensinstationer är helt enkelt en nödvändig förutsättning för möjligheten att bo i hela landet. Staten har bidrag till viss kommersiell service på landsbygden. På samma sätt måste staten kunna ge stöd också till bensinmackar på de orter där invånarna annars riskerar att få åka miltals till närmaste station. Regeringen måste utarbeta en försörjningsplan och tydliggöra ansvaret så att också de boende på landsbygden har säker tillgång till drivmedel. Alla oljebolag kan inte lägga ned sin verksamhet på ett och samma ställe. Staten bör tillsammans med branschen utarbeta en strategi som säkerställer tillgång till drivmedel i hela landet.
mot · GX02N356 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska avslå gasledningens dragning i genom beslut i . är ett grunt hav, och omloppstiderna för byte av vatten är långa. En utbyggd gasledning och exempelvis ökade oljetransporter skulle göra till ett område med stora intressen inte bara för miljön utan även när det gäller ekonomiska och strategiska och därmed säkerhetspolitiska intressen. Detta är alltså en mångfasetterad fråga. Nord Stream har ansökt om tillstånd att förlägga gasledningarna öster om och det finns stor risk för att biologiskt material byggs upp, som det gör på saker som sticker upp från botten. Det skapar lä för strömmarna med syrebrist som följd, vilket också påverkar både fisk och övrig havsmiljö. Frågan om gasledningen är politisk, men regeringen har beskrivit den som en tillståndsfråga där man i princip inte tycker sig ha någonting att säga till om. Denna verklighetsbeskrivning av rimmar illa med den verkliga juridiken, och när nu företaget gjort den miljökonsekvensbeskrivning som måste göras har alla möjligheter att stoppa gasledningen med hänsyn just till miljökonsekvenserna. Det är tydligt att inte alla sträckningar på land har utretts tillräckligt. Vi tar ställning mot planerna på en gasledning i och tycker i stället att man ska samordna politiken med andra berörda Östersjöstater som motsätter sig en ledning på havsbotten samt stödja de baltiska länderna och i deras ansträngningar inom EU för att man ska utreda en dragning på land. Varför inte vända utvecklingen mot miljövänligare energikällor som biogas och framför allt solenergi, som kan producera el? Så länge fossilgassystemet fortsätter att användas sker ingen utveckling av alternativa och miljövänligare energikällor. De tre oppositionspartierna här i har gått emot och sagt nej. Det gäller även de områden som berörs. Huvudskälet är miljöskälet. är vi medvetna om att det är starka ekonomiska och politiska krafter som vill bygga gasledningen, och risken finns att de ska vinna över både miljöskyddet och den klokaste energipolitiken. I sammanhanget ska också tilläggas att det inte finns någon svensk kommun längs sträckningen i som säger sig vara positiv till gasledningen. Frågan bör tas till så att vi kan få ett svenskt ställningstagande som har ett parlamentariskt stöd. i (s)
mot · GX02N357 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om socialt företagande. Kooperativ används ofta som form för socialt företagande. Genom socialt företagande möjliggörs integrering med de människor som befinner sig i våra mest utsatta grupper i samhället eller i arbetslivet. Det sociala företagandet har visat sig mycket framgångsrikt både här och i övriga . Med rätt stöd kan kooperativ bidra till att människor som ställts utanför arbetsmarknaden får tillträde till den och på så sätt bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. finns ett antal sociala företag i som vuxit fram och som är förankrade i de grupper vars behov de avser att lösa. Det sker ofta med stöd av Companions, intresseorganisationer, kommuner och med starka inslag av eldsjälars engagemang. De sociala företagen kan också vara en plats för människor i behov av utvecklings- eller trygghetsanställningar. Här erbjuds delaktighet i högre grad än på andra arbetsplatser, vilket främjar personlig utveckling och rehabilitering genom att man i sin egen takt får ta sig an sina arbetsuppgifter. Det är viktigt att försäkra sig om att lagen om offentlig upphandling inte tolkas på ett för små kooperativa företag ogynnsamt sätt och att okunskap om socialt företagande inte utgör ett hinder för deras möjligheter. Små företag måste alltså ges samma möjlighet att delta i upphandlingar som stora företag. De sociala företagen och deras verksamheter berör flera politikområden (närings-, arbetsmarknads- och socialpolitik). För att sektorn ska kunna utvecklas och bidra till ytterligare arbetsplatser och tillväxt krävs samsyn och samordning mellan politikområden och myndigheter.
mot · GX02N358 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbar utveckling i . Miljö- och klimatfrågorna är ständigt aktuella, och dessa frågor måste finnas med när utveckling och framtidsfrågor diskuteras. Det ökande resandet och transporter ställer allt större krav på mer miljövänlig teknik. Det ställer också krav på en infrastruktur av mer modernt snitt, med kollektiva lösningar framför individuella. Att förbättra dagens fordon och dagens drivmedel spelar en avgörande roll för att minimera trafikens negativa påverkan. Arbetet med miljöteknikutvecklingen vad avser den nu krisdrabbade fordonsindustrin i är ett bra exempel på hur man kan möta de nya krav och behov som framtiden kommer att ställa på samhället. Men det måste göras mycket mer. Vi behöver utveckla alternativa och förnybara bränslen och skapa mer miljövänlig teknik. Miljöfrågorna är inte beroende av gränser; de är både globala och lokala. Därför är klimatmål en viktig del i arbetet för en bättre miljö. Den ekologiska omställningen är en stor utmaning för samhället och för de enskilda medborgarna; man måste förändra sitt sätt att leva för att skona vår miljö och för att värna vår framtid. Vi måste utveckla andra och förnybara energislag som kan minska beroendet av olja. hotar växande klyftor och hög arbetslöshet att ligga i vägen för världens insatser för att lösa klimatkrisen. På klimatområdet krävs höjda ambitioner av den och av världens ledare. Höga klimatambitioner är också avgörande för svenska jobbmöjligheter. Vi vill därför investera i gröna jobb. Vi vill investera brett i kunskap så att alla människors potential kan växa med hjälp av utbildning och kompetens. Det kan leda till en starkare svensk utveckling där vi klarar klimatutmaningarna och når framgång för våra företag, vårt land och våra regioner. kan spela en stor roll när det gäller utveckling av mer miljövänlig teknik och för forskning när det gäller mer miljövänliga alternativ än vad som finns . Det finns därför anledning att överväga vilken roll kan och ska ha ur ett nationellt perspektiv. Miljöarbetet är en viktig del i utvecklingen av den krisdrabbade fordonsindustrin. Regionen behöver samla kunskaper och erfarenheter för att utveckla alternativa miljövänliga bränslen och annan miljöteknik. Det är angeläget att man inom regionen kan skapa ett nationellt centrum för att utveckla alternativa förnybara bränslen och annan miljövänlig teknik.
mot · GX02N359 · 2009-10-02 00:00:00 — Utveckling av natur- och kulturturismen på ett ekologiskt hållbart sätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla natur- och kulturturismen på ett ekologiskt hållbart sätt. Turismen är en av de snabbast växande näringarna i världen och . Allt fler utländska besökare kommer till vårt land. I en hårdnande internationell konkurrens är det därför viktigt att ytterligare öka ansträngningarna att lansera som turistland. Vi vill i den här motionen lyfta fram en del av turistnäringen som vi är övertygade om kommer att locka alltfler besökare och deltagare där hänsyn tas till det ekologiskt hållbara. Klimathotet har starkt bidragit till den utvecklingen. Många efterfrågar upplevelser med annat innehåll än den traditionella charterresan. Att natur- och kulturturism kan ha hållbarhet som en utgångspunkt är självklart. Men betydligt mer kan göras för att utveckla en natur- och kulturturism som är ekologiskt hållbar. , inte minst , har goda förutsättningar att attrahera den växande efterfrågan på den här formen av turism. Där finns många attraktioner inom denna del av turistnäringen: med sin historia kring stormaktstid. Vid anordnas uppskattade operaföreställningar. och Vänerskärgården erbjuder fina naturupplevelser i en historisk miljö. ger inblickar i svensk medeltid, en epok som fascinerar många människor. Miljön kring ger goda möjligheter att anordna en lång rad evenemang. industrimiljö med anor långt tillbaka i tiden har blivit en attraktion med många aktiviteter. ger rika möjligheter till naturupplevelser. och dess omgivningar lockar ett mycket stort antal besökare och har blivit ett exempel på hur man kan göra naturen tillgänglig. och har alltså mycket goda möjligheter att ta till vara det ökande intresset för natur- och kulturturism på ett ekologiskt hållbart sätt. Mycket av ansvaret ligger, och måste ligga, på lokal och regional nivå. Men det här synsättet måste också prägla statens turistpolitik. Vi socialdemokrater har efterlyst ett strategiprogram för turistnäringen med bland annat ökade insatser för att marknadsföra som turistland. Natur- och kulturturism på ett ekologiskt hållbart sätt måste få en mer framträdande plats i marknadsföringen. Men detta ställer krav på den lokala och regionala turistnäringen. Den måste bli ännu bättre på att identifiera och utveckla intressanta natur- och kulturmiljöer. Nya idéer måste uppmuntras. Man måste också analysera vad som kan göras för att göra den lokala och regionala turistnäringen mer ekologiskt hållbar. Också här kan det statliga stödet förbättras när det gäller till exempel informationsinsatser och utbildning.
mot · GX02N360 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av företagsstöd. Vägen till att starta ett företag börjar ofta med viljan att förverkliga en idé. Oavsett var en entreprenör befinner sig i processen av att starta ett företag behöver många både stöd och råd, till exempel om vilka möjligheter som finns för finansiering. Det är bra att staten tillhandahåller en del av det stöd som erbjuds, men tyvärr har statens goda vilja att hjälpa företag skapat en orimlig utveckling. finns företagsstödet organiserat i ett stort antal aktörer, för att nämna några exempel: AB , , , Industriella utvecklingscentra (IUC), Industrifonden, , , Norrlandsfonden, samt diverse lokala utvecklingscentrum. Nivån över antalet aktörer, tillsammans med den volym av företagsstöd som delas ut, väcker frågan om det står i proportion till statens grundläggande uppgift. Det finns en risk att företagsstöden riskerar att bli ineffektiva och genererar oönskade effekter som de gynnar och konserverar en föråldrad och lågproduktiv näringslivsstruktur. Vi får heller inte glömma bort att företagsstöd faktiskt är skattefinansierade och att de därför måste användas både varsamt och klokt. Det kan inte vara rimligt att så många olika aktörer lämnar företagsstöd, och det är tveksamt om gällande volym över utdelade stöd till företag är försvarbar. Mot bakgrund av detta är det viktigt att göra en total översyn över företagsstöden och skapa en mer effektiv struktur. Ambitionen kan fortsatt vara att erbjuda företagsstöd men med färre aktörer till en mindre nota.
mot · GX02N361 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av transportbidragen. Transportbidragen finns till för att ge viss kompensation för de kostnadsnackdelar som företagare i de fyra nordligaste länen har och för att stimulera till höjd förädlingsgrad i regionen. Systemet sattes i funktion och har gradvis förändrats. är ansvarig myndighet. Ett nytt system för transportstöd implementerades 2007. Den uttalade målsättningen var att göra stödsystemet mer rättvist och långsiktigt hållbart. Avsikten med förändringarna var att företag med längre avstånd till marknaden skulle få erhålla mer stöd och att en tydligare fördelning infördes. Mycket av den nya uppdelningen får anses vara riktigt, men fortfarande existerar diskrepanser i systemet. Påtagliga skillnader som inte kan anses vara proportionerligt till det faktiska geografiska avståndet förekommer i . Exempel går att finna i . Transportstödets nivå för ett företag lokaliserat i , i , jämfört med en konkurrent i , kan skilja sig på ett sådant sätt att systemets fördelningsutformning kan ifrågasättas. Transportstödet är ett av de viktigaste regionalpolitiska instrumenten för att utveckla och behålla företag i hela . Men för att ge systemet optimala förutsättningar att värna det norrländska näringslivet krävs det att transportstödets gränsdragningar kontinuerligt ses över och utvärderas.
mot · GX02N362 · 2009-10-05 00:00:00 — Pilotprojekt för utveckling och tillväxt i glesbygdsområden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pilotprojekt för utveckling och tillväxt i glesbygdsområden. Svensknorska gränsområden har länge upplevt en demografiskt negativ utveckling som har en påtaglig inverkan på glesbygdsområdenas samhällsekonomiska potential. Flertalet så kallade regionprojekt genomförs i syfte att minska gränshinder, utveckla lokalt näringsliv och förbättra områdenas infrastruktur för att därigenom stabilisera befolkningstalet. Utvecklingsprojekt som syftar till att höja glesbygdsområdens attraktivitet och förbättra det lokala företagsklimatet är avgörande för att vända utvecklingen. Glesbygdsområden i gränstrakterna har potential att skapa bestående värden om rätt förutsättningar föreligger. Våra grannländer är fortfarande landets viktigaste handels- och samarbetspartner. är tredje viktigaste exportmarknad med ett exportvärde på . Landet i väst är också viktigaste importland med ett importvärde 2006 på . Utöver handel har norska företag stora investeringar inom olika svenska näringsgrenar. Norrmän står också för den största andelen turister i . Fortsatt skandinavisk arbetsmarknadsintegration kombinerat med företagsutbyten bidrar till ekonomisk utveckling. Statistik visar att ungefär 18000 människor arbetspendlar mellan våra länder, varav är svenskar som pendlar till . 25000 svenskar är folkbokförda i och omkring 50000 svenskar arbetar i , ofta inom sjukvården och servicenäringar. Vårt utbyte med och de värden samarbetet genererar kommer inte av sig självt. Resultaten kommer genom planerade infrastruktursatsningar, gränsöverskridande regelförenklingar och förmågan att tänka nytt. Att fortsätta utveckla förutsättningar för ökat intra-skandinaviskt samarbete är viktigt för glesbygdsområden i gränstrakterna i hela . Vi kan bli klokare genom att genomföra och utvärdera innovativa pilotprojekt. Ett framgångsrikt exempel är Mitt-Skandinaviskt Regionprojekt som är ett samarbetsprojekt bestående av och kommuner på svensk sida och Lierne och Röyrviks kommuner på norsk sida. Projektet är finansierat av EU/Interreg, nämnda kommuner och andra aktörer på båda sidor av gränsen. I projektet har man genom effektiva metoder skapat förutsättningar så att lokala företag upplever en sund tillväxt även i rådande tider. Arbetskraftsbrist finns inom vissa områden. Det är viktigt att dra lärdom av enskilda regionprojekt med positiv utgång, men lika viktigt är det att fortsätta genomföra satsningar och sjösätta djärva pilotprojekt som kan användas som framtida utvecklingsmodeller för framgångsrikt utvecklingsarbete i glesbygdsområden. Man bör se över möjligheterna att genomföra ett pilotprojekt, gärna i nämnt område, med extra fokus på kommunikations- och infrastruktursatsningar samt pröva nya metoder för att stärka företagens tillväxtpotential, till exempel genom lokala arbetsgivaravgiftsreduktioner.
mot · GX02N367 · 2009-10-02 00:00:00 — Rättvisa handelsvillkor och rättvisemärkta produkter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i det fortsatta arbetet lyfta fram rättvisa handelsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet och uppmuntran av verksamheter som motarbetar all typ av diskriminering, uppmuntrar till rättvisa handelsvillkor med tredje världen och främjar en långsiktigt hållbar produktion. Rättvisemärkt är en oberoende etisk och social produktmärkning med fokus på mänskliga rättigheter. Vid val av leverantörer och produkter som är certifierade av Rättvisemärkt krävs att arbetstagare och producenter i utvecklingsländerna får skäligt betalt samt att arbetstagarna får goda arbetsvillkor. Rättvisemärktcertifiering innebär att mänskliga rättigheter efterlevs, speciellt vad gäller barn, kvinnor, funktionshindrade och minoritetsgrupper samt att produktionen sker så att en hållbar miljömässig utveckling främjas. För att få sälja rättvisemärkt krävs att odlarna och handeln med varorna certifieras i enlighet med internationella Fairtrade-kriterier av det oberoende kontrollorganet FLO-certifiering (). Det finns rättvisemärkt kaffe, te, kakao, drickchoklad, chokladkakor, bananer och annan färskt frukt, juice, ris, glass, socker, müsli, snacks/godis och honung. Dessutom går det att köpa rättvisemärkt vin, rosor och sportbollar. har intresset ökat för produkter som inte är livsmedel, så kallade nonfood-produkter. Ett projekt inom just nu är att se över kriterier för rättvisemärktcertifierade textilier och kläder. Rättvisemärkt bomull finns redan. i är en ideell organisation som arbetar för att sprida information om rättvisemärkt och väcka opinion om rättvis handel. Föreningen har 35 organisationer som medlemmar och leds av en generalsekreterare. Rättvisemärkt har systerorganisationer i ett tjugotal länder i , , /, och . Den nordiska fikapaustävlingen är ett exempel på hur man försöker sprida intresset och kunskapen kring rättvisemärkta produkter. Vid alla serveringar, där det finns minst en rättvisemärkt produkt kan man delta i den nordiska tävlingen och därmed lyfta fram vikten av rättvisa handelsvillkor. Vi välkomnar utrikesutskottets arbete med dessa frågor, där också internationella organisationer, forskare och tankesmedjor varit involverade. I den takt världshandeln ökar, ekonomier integreras, informationsutbytet växer och kommunikationsmöjligheterna förbättras är ett säkerställande av rättvisa handelsvillkor oerhört angeläget. Vi anser därför att det är viktigt att regeringen i det fortsatta arbetet lyfter fram rättvisa handelsvillkor samt uppmuntrar olika ideella organisationer som främjar rättvis handel. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.