ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Fi271 · 2009-09-30 00:00:00 — Djuromsorgskrav vid upphandling i kommuner och landsting tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra krav på svenska produktionsregelverk vid upphandling av livsmedel. ställer höga krav på djuruppfödare, vilket är bra eftersom det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. Men det snedvrider också konkurrensen gentemot utländska uppfödare genom att svenska produkter blir dyrare. Inte heller det offentliga kan upphandla svenskt. I kommuner och landsting ställs inte krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar; förlorar till exempel kommunen möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etcetera, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Det borde vara en självklarhet att kommuner och landsting följer den svenska lagstiftningen när de upphandlar varor och tjänster. Men enligt ansvarig för upphandlingen får till exempel riksdagsrestaurangen inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, till exempel att äggen ska vara svenska, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Det är en uppfattning som stöds av sakkunniga på Kommuner och Landsting samt . Liknande problematik har kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Exempelvis upphandlade jämtländska kommuner och tvingades köpa in de billigare finska äggen, eftersom de inte kunde ställa krav på att livsmedel ska ha framställts enligt svensk lag. Lagstiftningen och reglerna kring den offentliga upphandlingen måste ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för offentliga myndigheter, kommuner och landsting att ställa krav på att de livsmedel som de upphandlar har följt de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg.
mot · GX02Fi273 · 2009-09-30 00:00:00 — Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter. För oss socialdemokrater är inte välfärdsområdet en marknad där privata vinstintressen ska vara styrande. Erfarenhet från andra länder visar att sådana system är dyra, orättvisa och ineffektiva. När vinstintresset får styra inom välfärdens verksamheter är risken uppenbar att människor delas upp i mer respektive mindre lönsamma patienter, i mer eller mindre önskvärda elever. Dessutom ökar risken för att den som kan betala väl för sig får bättre tillgång till tjänsterna än de som är mer resurssvaga. Vår gemensamma och generella välfärd ska vara till för alla, på lika villkor. Det finns stötande exempel på omfattande vinstuttag från offentligt finansierade välfärdsverksamheter som skett till priset av dumpad kvalitet eller uppsagd personal. Det visar att den politiska kvalitetskontrollen inte fungerar. Detta vill vi socialdemokrater ändra på. Det finns stora behov av kvalitetsförstärkningar inom välfärden. Vi socialdemokrater anser att skattepengar avsedda för välfärden ska användas för kvalitetshöjning inom välfärdssektorn inte till vinstuttag. Det är orimligt att enskilda företag ska kunna profitera på välfärdens verksamheter genom låg kvalitet eller outbildad personal. Vi menar att det är angeläget att alltid sträva efter en god kostnadseffektivitet för att få ut mesta möjliga av varje skattekrona. har alternativa utförare gått i bräschen och visat att det går att få ut mer för pengarna. Det är bra eftersom det skapar utrymme för kvalitetshöjning och kan tjäna som goda exempel. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera att privata ägare tar ut stora vinster genom att göra avkall på kvaliteten inom välfärden eller genom att välja bort de medborgare som är minst lönsamma. För att säkerställa att gemensamma resurser verkligen används för att förbättra kvaliteten krävs högre kvalitetskrav på alla utförare inom den offentligt finansierade välfärden liksom att medborgarna ges rätt till god insyn i verksamheten. Goda anställningsvillkor med kollektivavtal, meddelarskydd för personalen och deltagande i gemensamma utvärderingar och kvalitetsregister är andra krav som bör uppfyllas.
mot · GX02Fi281 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentlig upphandling. Små företag är de som är, och kommer att vara, den största motorn för sysselsättningen i . För att främja små och medelstora företag är offentliga upphandlingar, som leder till konkurrens och bättre service i exempelvis kommuner, viktiga att förenkla. ställer det offentliga helt irrelevanta krav på företagen som upphandlar. Stor administration och tidsödande hantering vid upphandlingar gör att många små företag inte bemödar sig om att lägga anbud för att förbättra kvaliteten i olika verksamheter. Därmed går de miste om en marknad som enligt Företagarna är värd . Välfärdssektorn är möjligheternas marknad för företagen, som de bidrar till människors välfärd. Nuvarande regler för upphandlingar gynnar stora företag genom sin stora och byråkratiska struktur. Ofta krävs goda referenser från tidigare uppdrag, vilket gynnar de stora, men missgynnar de mindre företagen. Det är därför svårt för ett nystartat företag att med de stora jättarna. Därmed kan nytänkande och kreativitet i mindre företag gå till spillo, då de utkonkurreras i ett tidigt skede. Kvalitet i välfärden eller service är inte detsamma som stordrift. Små verksamheter och lokala eldsjälar ska inte tillåtas försvinna. Genom att underlätta för mindre företag, och minska svårigheterna med offentliga upphandlingar, skulle processen bli mer personlig. Att förmänskliga dessa processer skulle i slutändan leda till bättre kvalitet. Av de företag som trots allt deltar i offentliga upphandlingar säger sig drygt hälften avstå på grund av irrelevanta krav, enligt Företagarna. Livscykelkostnadsanalyser, traineeplatser och miljöledningssystem är exempel på sådana krav. För att svenska småföretag inte ska gå miste om möjligheterna med offentlig upphandling, måste upphandlingsprocessen förändras. Små företag styrs ofta smartare och mer effektivt än större företag, som ofta kräver stor administration. Därför blir det billigare för den offentliga sektorn, och i slutändan skattebetalarna, att anlita små företag. Problemet är att de små företagen ofta inte har resurser till att klara svåra, krångliga och ineffektiva upphandlingar som tar tid och resurser. Självklart ska det ställas krav på företag vid offentliga upphandlingar. Det är själva grunden med det system vi har . Men det ska vara rimliga krav och stå i proportion till det som upphandlas. Regeringen borde därför se över formerna för offentlig upphandling.
mot · GX02Fi282 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta det tredje steget i EMU-samarbetet och när uppfyller konvergenskraven införa EU:s gemensamma valuta. har valt att stå utanför eurosamarbetet efter det att frågan prövats i en folkomröstning 2003. Kostnaderna för utanförskapet är svåra att mäta, men vi kan konstatera att den svenska kronan i egenskap av en liten valuta, visat sig vara synnerligen utsatt i finanskrisen. För en medlemsstat som har ambitionen att utgöra kärnan i Europasamarbetet borde det vara en självklarhet att ingå i eurozonen. Den globala finanskrisen har satt världens ekonomier på prov. vet vi med säkerhet att finanskriser är ett återkommande fenomen. En liten valuta som den svenska kronan tenderar att fluktuera i orostider och vi har kunnat konstatera att sedan finanskrisen bröt ut, har den svenska kronans värde påverkats negativt. är ett extremt handels- och exportberoende land. Över hälften av vår ekonomi omfattas av handel med andra länder. Med negativa fluktuationer i vår växelkurs drabbas handeln. En svag växelkurs gör att svenska varor reas ut på den globala marknaden. Vi får mindre betalt när vi exporterar, som det blir dyrare för oss att importera. Det innebär ökade risker och kostnader för små och medelstora företag. Fullt medlemskap i skulle innebära en stabilare växelkurs och öka stabiliteten i svensk ekonomi. I takt med att samhället internationaliseras, påverkas vi av ekonomiska beslut som fattas utanför , oavsett om vi vill det eller ej. Den nationella politikens handlingsutrymme blir allt mer begränsat. Därför är det av största vikt att också får representation där EU:s ekonomiska beslut fattas. EMU-länderna har representanter i ledningen för , . EU:s finansministrar i eurozonen träffas därtill regelbundet i ministerrådet. Vid dessa sammankomster behandlas och beslutas i ärenden av vikt för ekonomiska utveckling. Fullt svenskt medlemskap i skulle ge den delaktighet och möjlighet att påverka avgörande framtidsbeslut. har förlorat politisk tyngd genom att stå utanför eurosamarbetet, både i teorin och i praktiken. Det är därför angeläget att uppfyller konvergenskraven, tar det tredje steget i EMU-samarbetet och inför den gemensamma valutan, euro.
mot · GX02Fi284 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna bör kunna reglera sina resultat mellan åren via en resultatutjämningsfond. Finanskrisen och den nu pågående lågkonjunkturen har aktualiserat kommunernas önskemål om att kunna använda överskott under goda år för att täcka underskott när tiderna blir sämre. Regeringen har glädjande nog också aviserat en översyn av kommunernas balanskrav. Jag föreslår att man i samband med detta arbete prövar möjligheten att låta varje kommun avsätta en del av överskott till en resultatutjämningsfond som fritt kan användas kommande år. Möjligheten till avsättning skulle kunna begränsas till en viss andel av ett visst års överskott. Det skulle påminna om den möjlighet som finns för företag att i deklarationen skjuta upp beskattningen av en del av vinsten till kommande år. Lösningen med en resultatutjämningsfond knuten till varje enskild kommun skulle göra hanteringen enkel och obyråkratisk och öka kommunpolitikernas möjlighet till långsiktig ekonomisk planering.
mot · GX02Fi285 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över redovisningsprincipen för infrastrukturinvesteringar. finansieras i stort sett alla infrastrukturinvesteringar i med driftsmedel och bokförs som en kostnad i statens budget det år som investeringen tas i bruk. Alliansregeringen har skjutit till rekordstora belopp till infrastrukturen, men trots detta kommer budgetutrymmet aldrig att vara tillräckligt för alla de samhällsekonomiskt lönsamma infrastrukturinvesteringar som behövs runt om i landet då allt måste rymmas under utgiftstaket. Principen att alla investeringar skall rymmas under utgiftstaket får till följd att samhällsekonomiskt lönsamma investeringar stoppas eller skjuts . Ju längre man väljer att skjuta upp ett projekt, desto dyrare blir det också att färdigställa. Ett alternativ till dagens system vore att bokföra nya större väg- och järnvägsprojekt som en investering i stället för att tvinga in dessa investeringar under statens utgiftstak. Detta skulle i högre grad ge budgetutrymme för underhåll och drift av befintliga vägar och järnvägar. Med en ändrad redovisningsprincip skulle avskrivningar kunna ske . Kopplas avskrivningstiden till projektets livslängd bör avskrivningar kunna göras , varför den årliga kostnaden för avskrivningar blir mycket låg. Genom att ändra principen för hur infrastrukturinvesteringar bokförs skulle staten kunna fastställa en långsiktig investeringsram för en stabil och löpande utbyggnad av infrastrukturen. Detta ger möjligheten att planera mer långsiktigt och förhindrar att staten medverkar till förstärkt obalans i byggkonjunkturen. Genom att decentralisera beslut om byggstarter med mera till län eller regioner skulle projektstarter kunna anpassas efter konjunkturer och kostnadsnivåer på den lokala marknaden.
mot · GX02Fi286 · 2009-09-30 00:00:00 — Småföretags och arbetstagares villkor vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att underlätta för små och medelstora företag vid offentlig upphandling samt att kunna ställa sociala krav vid upphandlingen i enlighet med konvention 94. Den enorma volymen gör den offentliga upphandlingen oerhört betydelsefull ur en lång rad perspektiv. Den gemensamma sektorn upphandlar varor och tjänster för . Den är en stor och viktig marknad för företagen. Det är viktigt att upphandlingen sker på ett sätt som gör att skattebetalarna får största möjliga nytta för sina pengar. Det gör den till en viktig arena där hårda krav kan förbättra sociala villkor och hänsyn till miljö. Med utgångspunkt i dagens situation kan den offentliga upphandlingen förbättras på flera punkter. Den kan i större utsträckning organiseras så att små och medelstora företag får en reell möjlighet att delta. Stora centraliserade och samordnade upphandlingar i ramavtal riskerar att leda fram till ett läge där konkurrensen i realiteten sätts ur spel. Det blir oerhört svårt för mindre företag, som mycket väl kan vara konkurrenskraftiga på en del av de varor och tjänster som upphandlas, att konkurrera med de stora aktörerna när upphandlingarna samordnas och det exempelvis ställs krav på mycket breda sortiment och leveranser i hela landet. Upphandlingen kan därmed leda till att konkurrensen i realiteten försvagas och att priset för skattebetalarna långsiktigt blir för högt. Regeringen bör ge myndigheterna i uppdrag att se över upphandlingen i detta perspektiv för att stärka konkurrensen. Ifråga om offentliga inköp är det inga hinder för stat, kommuner och landsting/regioner att aktualisera grundläggande sociala krav. Det handlar om att leverantörer ska respektera grundläggande konventioner, , arbetsmiljölagstiftning m.m. Att vara väldigt tydlig i fråga om offentliga inköp i de här avseendena får sannolikt också en stor betydelse för tjänsteupphandling. Den s.k. uppförandekod som , och har utarbetat för sin del kan tjäna som ett slags förebild, och utsträckas till fler områden och kommunerna. Men den gemensamma upphandlingen bör även användas för att förstärka sociala villkor i de upphandlade företagen. Att möjligheten finns har slagits fast av som framhållit att gemenskapens regler inte hindrar att samhället ställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Därför bör det införas rättigheter för fackliga organisationer att delta vid upphandlingen, i enlighet med MBL:s förhandlingsskyldighet. Detta för att förhindra att personalen får sämre anställningsvillkor som konsekvens av upphandlingen. När exempelvis en kommun eller ett landsting lägger ut en del av sin verksamhet på entreprenad måste man ta ansvar för personalens villkor. Flera EU-länder har redan ratificerat konvention 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Detta bör även göra. Upphandlingen ska både stärka konkurrensen och ta större hänsyn till arbetstagarnas villkor och miljön.
mot · GX02Fi290 · 2009-09-16 00:00:00 — Införande av euro i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska införa euron som valuta. Euron används i 16 av Europeiska unionens 27 medlemsstater. Den är gemensam valuta för cirka 320 miljoner européer. Euron introducerades på världens finansmarknader som elektronisk valuta och lanserades även euromynt och eurosedlar. röstade om medlemskap i det monetära samarbetet. röstade ja, och nej. beslutade därför att inte införa euron i . I den ekonomiska krisens spår är det mycket som talar för att svenska folket tycker att det skulle vara bra med en större och starkare valuta. Många har nog vant sig vid att använda euron utomlands, och tycker att det skulle vara praktiskt om även vi i använde oss av euro. har flera opinionsundersökningar visat att svenska folket har blivit allt mer positiva till euron. Det är nu hög tid att i en folkomröstning på nytt tar ställning till euron. förlorar vi politiskt inflytande på att stå utanför. Undersökningar som gjorts indikerar att kan ha förlorat hundratals miljarder i utebliven handel genom att stå utanför eurosamarbetet. Euron stärker framförallt sammanhållningen i . Ytterst är det detta som är syftet med det europeiska samarbetet. Att genom en gemensam valuta knyta länder närmare varandra. borde gå över till euron . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Fi296 · 2009-09-30 00:00:00 — Tillsyn över kommunala inköpskarteller tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsyn över kommunala inköpskarteller. Många kommuner samverkar vid upphandling för att få ett bättre förhandlingsläge och på så sätt sänka sina kostnader. Det är ett effektivt och i det korta perspektivet rationellt sätt att göra kommunala upphandlingar. Problemet uppstår i det lite längre perspektivet. När det är dags att göra en ny upphandling är risken nämligen stor att det bara finns en möjlig leverantör och därför ingen konkurrens. Priset, som tidigare förhandlats ned av den starka köpargrupp som kommunerna innebar, förhandlas nu upp av den ännu starkare leverantören. Dessvärre är priset inte den enda nackdelen med det ovannämnda scenariot. Den totala avsaknaden av konkurrens innebär nämligen ett starkt skäl för att kommunen på egen hand borde sköta produktionen. Det av kommunerna skapade privata monopolet blir således ett argument för att kommunalisera verksamheten. Prispress uppåt beroende på monopol och risken för kommunalisering av privat verksamhet gör att kommunala inköpskarteller är något som måste undvikas. Därför borde tillsynen över sådana karteller ökas så att upphandlingarna inte blir så stora att de negativt påverkar konkurrensen inom en viss bransch. Detta uppdrag ligger till viss del redan på , men det är viktigt att de ser det som en prioriterad uppgift och att de vidtar kraftfulla åtgärder vid de tillfällen konkurrensen misstänks vara långsiktigt hotad.
mot · GX02Fi306 · 2009-09-30 00:00:00 — Våra gemensamma serviceorgan i samhället tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om våra gemensamma serviceorgan i samhället. Alla viktiga samhällsfunktioner måste ge invånarna en god service och skapa trygga förutsättningar för människor. Det måste vara lätt att komma i kontakt med de offentliga institutionerna. Kontaktvägarna kan vara många och olika individer söker information på olika sätt. Att komma i kontakt med myndigheter och serviceorgan kan vara bekymmersamt , om man inte behärskar modern teknik. Vid telefonkontakt krävs det i många fall ett stort antal knapptryckningar för att komma till rätt avdelning och rätt handläggare. Det kan vara väldigt svårt att uppfatta de instruktioner som ges över telefon. Detta är inte rimligt. Den som har en funktionsnedsättning ska också på ett enkelt sätt kunna komma i kontakt med offentliga myndigheter. Detsamma gäller för de äldre i samhället och dem med annat modersmål än svenska. Därför måste vi se till att vi har tillgängliga lokaler, hemsidor och telefontjänster. Alla ska kunna få den information som myndigheten har att erbjuda. Vidare är det av stor vikt att man kan få en personlig kontakt. Allt fler myndigheter rationaliserar sin verksamhet på ett sådant sätt att de kommer allt längre ifrån de människor som de är satta att hjälpa. Därför finns det ett behov av att skapa så kallade välfärdskontor där flera myndigheter går samman. Det är rimligt att det finns minst ett kontor i varje kommun, samt flera kontor i de kommuner som består av flera större tätorter. måste ny teknik bejakas. För den som har datavana kan e-tjänster underlätta vardagen. Genom väl utvecklade hemsidor med flera e-blanketter och tydliga informationsdelar kan myndigheternas resurser styras så att mer tid finns att hjälpa den som har behov av en personlig kontakt. Vi borde satsa på ett mänskligare samhälle där medborgarna kan nå våra gemensamma institutioner på ett enkelt sätt.
mot · GX02Fi310 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte registrera ett oriktigt betalningsföreläggande. När en ansökan om betalningsföreläggande kommer in till kronofogden registreras denna i kronofogdens register. Uppgiften kan sedan hämtas av ett kreditupplysningsföretag då en kreditupplysning görs. Registreringen i kronofogdens register är ingen betalningsanmärkning utan utgör endast en upplysning om att någon har ansökt om betalningsföreläggande. En sådan upplysning kan dock påverka en kreditbedömning. Uppgiften finns kvar i kreditupplysningen under det år som ansökan avser samt därefter under . En person som anser att en betalningsanmärkning eller uppgift om ansökan om betalningsföreläggande är oriktig eller missvisande, kan anmäla detta. Kreditupplysningsföretaget är därefter skyldigt att utreda saken. Detta förfarande är naturligtvis förkastligt i de fall en betalning ej har skett på grund av att fakturan har varit en så kallad bluffaktura, eller, med andra ord, att fakturan avser en produkt eller tjänst som aldrig har beställts eller levererats. Vanligen går det att häva en bluffaktura genom att involvera polis. Men det förekommer, tyvärr alldeles för ofta, att bluffakturan går vidare till kronofogden som fått in en ansökan om att betalningsföreläggande riktats mot den person till vilken bluffakturan ställts. I detta fall utfärdar kronofogden ett utslag, vilket vanligen leder till en betalningsanmärkning. Med stöd av betalningsanmärkningen kan fordringsägaren begära att kronofogden driver in skulden. Nästa steg vid en bluffaktura är att kronofogden kan ge ett utslag i ett ärende där fordran är tvistig. Om sökanden så önskar kan fordran lämnas till domstol för prövning. Målet avskrivs om sökanden inte begär överlämnande. Tyvärr kvarstår ändå uppgifter enligt ovan, vilket kan vara till hinder för såväl individer som företag. En lösning på detta dilemma kan vara att i de fall en domstol alternativt kronofogden prövat och beslutat om att det inte föreligger ett betalningsföreläggande, så ska detta heller inte registreras. Därmed skulle inte heller denna registrering lämnas ut vid kreditupplysning. För att komma till rätta med denna problematik så bör regeringen se över hur enskilda personer och företag ska kunna undvika att registreras för oriktigt betalningsföreläggande.
mot · GX02Fi311 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur konkurrensneutralitet kan uppnås mellan privat och offentligt driven verksamhet vad gäller momskompensation. Svenska kommuner och landsting erhåller momskompensation för sina verksamheter. Kompensationen ska även ges till enskilt drivna verksamheter inom förskolan, skolan och äldreomsorgen. De statsbidrag som kommunen söker är till för att skapa konkurrensneutralitet mellan och privat verksamhet. Tyvärr förekommer det att kommuner och landsting inte kompenserar de privata verksamheterna fullt ut för deras momskostnader. I de fall de sökta och beviljade ekonomiska medlen inte kommer de privata alternativen till godo blir konkurrensen osund till förmån för den kommunalt drivna verksamheten. För att de privata och offentliga utförarna ska ha liknande förutsättningar utan snedvriden konkurrens bör båda åtnjuta samma förutsättningar för momskompensation. För att uppnå konkurrensneutralitet mellan kommunalt och privat drivna verksamheter bör regeringen se över hur konkurrensneutralitet kan uppnås mellan privat och offentligt driven verksamhet på respektive landstingskommunal nivå avseende momskompensation.