ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Ub379 · 2009-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kurser i barnets rättigheter ska vara obligatoriska på utbildningar för grupper som i sin yrkesutövning kommer att ha kontakt med barn och unga. Att göra verklighet av på ett sätt så att den konkret påverkar barns situation på nationell och lokal nivå innebär en utmaning. Det handlar om att transformera konventionens ideologi och idéer till praktisk handling och konkreta beslut. Kunskaper om bör ingå i utbildningen för alla som efter sin examen kommer att arbeta med barn eller ha arbeten som i hög grad påverkar barnets rättigheter. Respekt för barn skall genomsyra allt beslutsfattande i samhället, vilket innebär att konventionen berör flera yrkesområden och bör integreras i en rad olika utbildningar. Det finns en växande efterfrågan inte minst från kommuner och utbildningsinstitutioner i på erfarenhet och kunskap om barnets rättigheter. Det saknas diskussioner för att nå fram till kunskap, förståelse och samsyn och ett integrerat arbetssätt utifrån ett rättighetsperspektiv. Det är viktigt att kunskap om konventionen främst handlar om att kunna agera enligt konventionens anda och intentioner och att sätta barnets rättigheter i centrum i den kommande yrkesutövningen. Att de människor som i sin yrkesutövning har till uppgift att fatta beslut som har betydelse för barns liv och vardag gör det utifrån en genuin kunskap och förståelse för vad som är barnets bästa är av central betydelse, såväl för det enskilda barnet som för förverkligande i . är oftast de kurser som behandlar barnets rättigheter valbara, d.v.s. inte obligatoriska, till exempel inom socionomutbildningar. Det är också av största vikt att inventera pågående forskning och att samordna nätverk av forskare och forskningsmiljöer för att belysa och problematisera begreppet barnets rättigheter ur ett tvärvetenskapligt synsätt. Det är ytterligare ett steg att försöka flytta fram positionerna för att förverkliga de intentioner som konventionen har om att samhället ska ha en helhetssyn på barn. i (c)
mot · GX02Ub381 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdet av UF-företag. Nyföretagandet i har backat kraftigt jämfört med . Men det finns en grupp som bryter mot trenden. Ungdomar har ökat med hela 40procent. Mycket tyder på att Ung Företagsamhet har stor del i denna ökning. Morgondagens företagare finns i dagens skolor och det är där som Ung Företagsamhet verkar. Ung Företagsamhet är ett utbildningskoncept för gymnasielever mellan 16och och elever som ansluter sig till konceptet får stöd och hjälp från lärare och rådgivare från näringslivet. får eleverna uppleva ett företags livscykel genom att starta, driva och avveckla ett UF-företag. Organisationen har funnits och har med tiden utvecklats och finns i hela landet och på mer än 500 gymnasieskolor. Deras arbete är imponerande och välbehövligt. Men fler gymnasieelever borde få ta del av deras verksamhet som lärare behöver mer kunskap om företagande i allmänhet och Ung Företagsamhet i synnerhet. Det kan ske på flera olika sätt, exempelvis genom att ha ambassadörer i skolorna, liknande det projekt som genomför för kvinnors företagande. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GX02Ub382 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla IT-forskningen. Alliansregeringen genomför historiskt stora satsningar på svensk forskning. Basanslagen ökar och den tillämpade forskningen får kraftiga resurstillskott. Utvecklingen är synnerligen positiv inte minst med tanke på det stålbad som svensk högre utbildning och forskning har genomgått under , men ständiga anslagsminskningar per student med minskad forskningsförankring som följd (se t ex , Högre utbildning och forskning en statistisk översikt, 2006). Ett område som förtjänar förstärkta resurser är forskning om IT. Detta kunskapsområde bidrar starkt till det moderna kunskaps- och informationssamhällets framväxt, men den systematiska kunskapen om de underliggande processerna är fortfarande relativt svag. Därför är det angeläget att regeringen ser över möjligheten att tillföra resurser till IT-forskning. Förslagsvis kan eventuella resurstillskott utlysas via .
mot · GX02Ub383 · 2009-10-05 00:00:00 — beslutar om ändring av 3 kap. 1113 §§ studiestödslagen (1999:1395) i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att godkänna att tas lån upp i för studielån intill ett belopp om . anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Kunskap är en demokratisk rättighet och högskoleutbildning måste därför vara tillgänglig för alla. För är det en viktig målsättning att bredda rekryteringen till högskolan. En av de viktigaste åtgärderna för att minska den sociala snedrekryteringen är att skapa ett studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet. Vi vill därför höja studiemedlet med per kalendermånad, och vi presenterar vårt förslag närmare i vår motion. innebär detta att vi avslår regeringens förslag till höjning av studiemedlen eftersom detta förslag innebär att bidragsdelens andel sjunker. Nettoförändringen av anslag 1:2 Studiemedel m.m. till följd av dessa förslag blir 2010. För att höja studiemedlet föreslår följande lagändringar i 3kap. studiestödslagen (1999:1395): Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör. a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men Om inte något annat följer av 13 § får studiebidrag lämnas med ett belopp som för som den studerande har rätt till studiemedel utgör a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studiebidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen med a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men Nettoförändringen av anslag 1:2 Studiemedel m.m. blir 2010, som en följd av detta förslag. I motion Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning lämnar vi förslag till fler utbildningsplatser inom vuxenutbildning, yrkeshögskola och högskoleutbildning. Detta kommer att leda till fler studiemedelstagare generellt och även en ökning av studerande med det högre bidraget. Vi ökar därför anslag 1:2 Studiemedel m.m. med , inklusive pensionsavgifter, 2010. Som en följd av våra förslag kommer även utlåningen att öka, vilket innebär att utgifterna för studiemedelsräntor ökar och vi höjer därför anslag 1:3 Studiemedelsräntor m.m. med 2010.
mot · GX02Ub384 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrott i skolan. Barn och ungdomar har ett stort behov av att röra på sig. Det är hälsosamt att röra på sig och sunt för bra leverne. En bra relation till idrott och gymnastik har för många en avgörande betydelse för hur man sköter sin framtida fysiska kondition. Idrotten är också viktig för den sociala utvecklingen för många unga. kommer löpande rapporter om att barn är överviktiga. Självfallet är det också en fråga om en bra kostföring. Men det är också viktigt att barn i dataåldern får en bra relation till olika former av motion. Skolan har ett ansvar för att lägga grunden för ett livslångt motionerande. Idrott och gymnastik har fått mindre utrymme i skolschemat. Därför bör ämnet idrott få högre status och mer utrymme i alla grund- och gymnasieskolans program.
mot · GX02Ub386 · 2009-10-04 00:00:00 — Möjliggöra undantag från nationella prov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra undantag från nationella prov. Den nuvarande regeringen har beslutat att införa obligatoriska nationella prov i årskurs tre och göra de tidigare frivilliga nationella proven i årskurs fem obligatoriska. har nationella prov enbart varit obligatoriska i årskurs nio, vilket är ett logiskt avstämningstillfälle eftersom eleverna då ska ha nått den kunskapsnivå som föreskrivs i kursplaner och läroplanen för . Att nationella prov nu blir obligatoriska i årskurs tre och fem innebär att det finns en förväntning om att alla elever ska lära sig samma saker . Den nya regeln skapar ett stort problem för Waldorfskolorna, som lägger upp undervisningen på att annat sätt enligt en av godkänd kursplan. Den innebär att de lär sig saker delvis i en annan ordning än vad man gör i den offentliga skolan. har det inte varit några problem eftersom eleverna haft likvärdiga kunskaper som de som föreskrivs i de nationella styrdokumenten när de gått ur årskurs nio. Att alla skolor nu tvingas genomföra nationella prov i årskurs tre och fem innebär att skolor kan tvingas välja mellan att överge sin pedagogik och särart eller att eleverna testas på kunskaper som de inte alls har hunnit gå igenom. anser att båda dessa alternativ är olyckliga och vill därför att en möjlighet till att begära undantag från nationella prov införs. På samma sätt som man efter prövning av skall kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg skall det även vara möjligt att begära undantag från att delta i de nationella proven detta under förutsättning att man tillämpar en av godkänd alternativ kursplan som leder till likvärdiga resultat i årskurs 9 som i den offentliga skolans kursplan. Denna möjlighet skall naturligtvis gälla såväl kommunala som fristående skolor.
mot · GX02Ub388 · 2009-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa timplanen. En av de viktiga framgångsfaktorerna för skolor generellt är att man lokalt får stor frihet att uppnå de tydliga och klara mål som riksdag och regering sätter upp för verksamheten. pågår en översyn av skolans mål i form av kursplan och läroplan, och minst lika viktigt är då att ge skolorna på lokal nivå möjligheter att organisera sin verksamhet på ett så effektivt sätt som möjligt. En åtgärd som vi därför vill att regeringen ska vidta är att avskaffa den nationella timplanen. Det är kanske den enskilt viktigaste åtgärden för verkligt ökad lokal frihet och minskad centralstyrning av skolan. En centralt reglerad timplan passar mycket dåligt in i en individanpassad och målstyrd skola. Timplanen föreskriver exakt hur många timmar varje elev ska ägna åt undervisningen i varje ämne. Oavsett elevens fallenhet ska det vara lika för alla, vilket innebär att timplanen kan utgöra ett hinder för elevernas möjlighet att nå goda studieresultat i alla ämnen. anser att det måste vara möjligt för en elev att lägga ned mer tid och få mer stöd i ett ämne där man ligger långt ifrån målen än i ett ämne där man har mycket goda förutsättningar att nå ett bra studieresultat. Detta övervägande bör göras av eleven tillsammans med läraren, inte av regeringen. En omfattande försöksverksamhet med utbildning utan timplan har pågått i 900 skolor i 79 kommuner , och Timplanedelegationens delbetänkande (SOU 2004:35) visade att erfarenheterna från försöket var mycket positiva. Det var till och med så att genomsnittsbetyget i skolor som ingick i timplaneförsöket har ökat något mer än i skolor som inte deltagit i försöket. Det finns därför inget skäl till att ha kvar denna strikta reglering, utan det bör vara upp till skolorna att bestämma hur de vill fördela tiden. Det totala antalet garanterade undervisningstimmar som man enligt skollagen har rätt till ska finnas kvar.
mot · GX02Ub389 · 2009-10-04 00:00:00 — Avgiftsfri mat i gymnasieskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolmaten i gymnasieskolan ska vara gratis för eleverna i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. är skolmaten i den obligatoriska avgiftsfri i . I gymnasieskolan, som är en frivillig skolform, har huvudmannen rätt att ta ut avgifter för skolmaten. Så sker också i ett mindre antal gymnasieskolor, både kommunala och fristående. har gymnasieskolan utvecklats till en skola som i princip alla ungdomar går igenom. Att i den situationen bibehålla möjligheten att ta ut avgifter för skolmaten i gymnasiet ter sig som en föråldrad tradition. Det finns flera skäl till att stärka rätten till gratis skolmat, även vid gymnasieskolorna. Dels att en så stor andel av ungdomarna går i gymnasiet att den kan ses som allmän rättighet. Och dels att eleverna behöver en näringsriktig måltid i skolan för att klara av att prestera optimalt i undervisningen. Detta får inte vara beroende av att föräldrarna betalar skollunchen. Betalningen för skolmaten verkar mera leva kvar som ett gammalt minne från då man fick ta ut elevavgifter. Därför är det att införa rätten till gratis skolmat i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor.
mot · GX02Ub390 · 2009-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta även kommunala skolor arbeta enligt alternativa läroplaner. anser att det skall vara möjligt för alla skolor, fristående som kommunala, att arbeta med alternativ pedagogisk profil och arbeta efter en alternativ läroplan. Alla skolor ska arbeta efter innehållet i värdegrundsdelen i den nationella läroplanen, men det är viktigt att utrymme ges för stor pedagogisk mångfald i övrigt. Att vara tvungen att följa de nationella styrdokumenten fullt ut kan göra detta svårt. Därför anser vi att man efter prövning av ska kunna få undantag från skyldigheten att fullt ut följa den nationella läroplanen och i stället arbeta efter en annan läroplan. Att en skola kan få möjlighet att arbeta efter en alternativ läroplan betyder inte att det blir fritt att välja vilka styrdokument som helst. En kvalitetsgranskning av bör ske för att pröva att den alternativa läroplanen i allt väsentligt motsvarar den nationella. På det sättet uppmuntras en mångfald inom svenskt skolväsen och en utveckling där nya metoder och alternativ pedagogik får frodas och utvecklas. Vi ser mycket kritiskt på regeringens attacker mot den pedagogiska mångfalden när man försvårar för fristående pedagogiska alternativ att arbeta efter sina pedagogiska metoder. är de fristående skolorna fria att arbeta efter andra kursplaner än de nationellt fastställda. Det tycker vi ska gälla även fortsättningsvis. Vi vill också skapa en sådan möjlighet för de kommunala skolorna. Skolor med offentlig huvudman ska kunna ansöka hos om att få arbeta efter egna kursplaner. ska då pröva att dessa kursplaner till art och nivå väsentligen motsvarar de nationella.
mot · GX02Ub391 · 2009-10-04 00:00:00 — Mer kunskap om de sociala trygghetssystemen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbetet med att ta fram gymnasiets nya kursplaner fokusera på att öka kunskapen om hur de sociala trygghetssystemen fungerar och om privatekonomi. Tyvärr har allt för många människor i dagens samhälle dålig koll på sin privatekonomi, vilket inte minst skildras i program som Lyxfällan. Särskilt ungdomar som grupp har ökat i Kronofogdens statistik och till stor del är det de snabba sms-lånen som har bidragit till det. Detta är tragiskt då det påverkar ungdomar och kan ge dem svårigheter att få ett förstahandskontrakt på en hyresrätt, svårt att få lån etc. Tyvärr har även oroväckande många människor mindre koll på hur våra sociala trygghetssystem hänger ihop och hur de påverkar individen. Arbetsförmedlingen, a-kassan, och är olika skyddsnät i samhället. Hur de samverkar och hur de kan påverka människan är ofta inget människor har full koll på förrän den dag de själva blir drabbade. Det är inget som lärs ut i skolan eller yrkeslivet, däremot har man som individ skyldighet att själv ta reda på hur de fungerar. I många fall är det snårigt att få tydliga svar på vad som gäller och det finns flera gråzoner. För att ta några exempel på olika scenarier: Hur många vet t.ex. att om man blir arbetslös och åker på en längre utlandsvistelse förlorar man rätten till a-kassa? Hur många vet att man riskerar att bli nollklassad som arbetslös om man ej anmäler sig till Arbetsförmedlingen från dag 1 efter att ens sjukskrivning gått ut? Hur många har koll på hur olika reglerna för t.ex. föräldrapenning ser ut om man har en tillsvidareanställning eller om man har en kortare visstidsanställning? Hur många vet hur man skyddar sin SGI? Hur många vet vilken hjälp man kan få av och hur många vet vilka skyldigheter man har för att få hjälp? Listan över scenarier kan göras lång och få kan nog svara att de har koll på alla ovanstående frågor. Därför är det viktigt att kunskapen om detta förmedlas i gymnasieskolan, så att alla ungdomar får en inblick i hur våra trygghetssystem fungerar, så att de vet vilka skyldigheter och rättigheter de har den dagen de slutar gymnasiet och kan tänkas komma i kontakt med flera av systemen. Man kan säkert lista många ämnen som det borde fokuseras på i gymnasieskolan, och här följer några som anknyter till detta: privatekonomi, hur man deklarerar, information om , Arbetsförmedlingen, a-kassan och samt information om ens rättigheter och skyldigheter rörande berörda myndigheter. Även rollspel kring att söka jobb, gå på arbetsintervju och löneförhandla bör ingå. Om ovanstående ingick i undervisningen i gymnasiet, förslagsvis årskurs 3 skulle dagens ungdomar vara bättre rustade när de tar klivet ut i vuxenlivet. Detta skulle bidra till att brygga över de socioekonomiska ojämlikheterna i samhället, där en del barn gynnas genom tyst kunskap hemifrån, medan andra barn missgynnas av att växa upp i miljöer där denna kunskap inte förmedlas. Detta skulle bidra till att ge ungdomarna bättre självförtroende, färre skulle hamna i kläm och detta skulle även gynna samhället i stort.
mot · GX02Ub392 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa undervisning i engelska i förskolan. Vi lever i en allt mer internationell värld där människor möts över gränser och där studenter ofta åker utomlands för att studera och finna nya intryck. Vår möjlighet att kommunicera kan därför inte längre hindras av språkbarriärer när många arbeten också kräver allt större språkkunskaper. är vårt andra språk i engelska. Engelskan har intagit rollen som det dominerande språket världen över och är det officiella språket i 53 länder. Lägger man därtill samtliga länder där engelskan har en särskild ställning talas språket sammanlagt av närmare två miljarder människor. Engelska är ett kärnämne i den svenska skolan som alla grundskoleelever måste kunna och bli godkända i för att ha möjlighet att gå vidare till högre studier. Därför finns det all anledning att lyfta fram och stärka dess roll i undervisningen. Efterfrågan på ökade språkkunskaper har blivit allt större, och en förmåga att använda engelska är därför nödvändig vid studier, resor och yrkesmässiga relationer. Införandet av engelskundervisning redan i förskolan syftar därför till att tidigt utveckla den kommunikativa förmågan i engelska, vilket är nödvändigt för internationella kontakter, en allt mer globaliserad arbetsmarknad samt inte minst för att elever tidigt skall kunna ta till sig den snabba utveckling som sker genom IT-samhället. Flera forskningsresultat visar på hur viktigt det är att ha ett eget modersmål, där man kan kommunicera med alla uttryck som kroppsspråk, fakta och känslor. Men forskningen visar också att man är mycket öppen för nya intryck och språkinlärning, när man är . I de förskolor och skolor både inom och utom där man har tvåspråksundervisning förbättras ofta elevernas kunskaper i båda språken på ett påtagligt sätt, och eleverna får en livslång färdighet i dessa språk. Det är dock mycket viktigt att språkinlärningen sker på ett pedagogiskt riktigt sätt, och att det blir på barnets villkor. En tidigare engelskundervisning stärker också elevens kunskaper i engelskt tal och skrift som analysförmågan förbättras och rustar elever för framtida högre studier där man exempelvis ofta kommer att stöta på engelsk litteratur. av kurserna på vårt lands universitet och högskolor bedrivs också helt eller delvis på engelska. Skall även framöver behålla sin framskjutna position med goda resultat i engelska krävs det därför att engelska som vårt andra språk får en större och tydligare roll i undervisningen redan i förskolan och i . Därför anser vi att regeringen bör se över möjligheterna att införa engelskundervisning för barn redan i förskolan.
mot · GX02Ub394 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett treterminssystem vid universitet och högskolor. Grundprincipen för nuvarande tvåterminssystem vid universitet och högskolor är att höst- och vårterminerna ska vara lika långa. Med nuvarande poängsystem ska varje termin omfatta 30 poäng. I motsats till barn- och ungdomsskolan påbörjas därför vårterminen kring , detta eftersom ett terminsslut till jul skulle betyda obalans i poängtal. Många studenter anför att terminsindelningen inom den högre utbildningen försämrar både arbetsmiljön och studieresultaten. Ur lärarsynpunkt är det orimligt att de som de ska ta sats för att starta en ny termin även måste examinera studenter, vilket kan betyda stora mängder tentamina att rätta. Det betyder extrem stress, i praktiken kan det mentalt kännas som om de befinner sig i båda terminerna och att dygnet inte räcker till för allt arbete som ska göras . Ur studenternas perspektiv är det ett påtagligt inlärningshinder, att inte få tid att smälta det som de arbetade med. Istället måste de kasta sig in i nya uppgifter. Därtill kommer att de kanske upptäcker att sista kursen på höstterminen blivit underkänd och att de då måste dubbelläsa. Det finns många studier som visar att lärare på våra högskolor är hårt ansträngda och att det medfört att alltför många blivit långtidssjukskrivna. En bidragande faktor till stressen är ovan skisserade arbetssituation . Det rimliga vore att införa ett treterminerssystem vilket är vanligt i andra länder. Då skulle dyra lokaler nyttjas mer effektivt och därtill skulle kvalitén på verksamheten höjas genom att låta två terminer vara undervisningstäta och den tredje terminen främst vara inriktad på inläsning och examination för studenterna. Det skulle också ge mer tid för forskning och utvecklingsarbete för lärarna.