ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ289 · 2009-09-28 00:00:00 — Informationskampanj för nyttig och säker mat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en bred informationskampanj för nyttig och säker mat. Tillsatserna i den mat vi äter ökar ständigt och har aldrig varit så många som . Det handlar om färgämnen, konserveringsmedel, antioxidationsmedel, emulgerings- och förtjockningsmedel, sötningsmedel och andra tillsatser. Olika ämnen och tillsatser används för att påverka smak, färg, konsistens och hållbarhet såväl när vi lagar mat hemma som i industritillverkad mat. Det kan vara gurkmeja och som ger färg, gelatin och potatismjöl som ger konsistens, konserveringsmedel som förlänger hållbarheten och socker, salt och kryddor som ger smak. Inte minst färdiga maträtter innehåller många tillsatser. När mat tillverkas industriellt används av olika skäl fler tillsatser. Varor transporteras ofta långa sträckor, vilket kan kräva längre hållbarhet. Hel- och halvfabrikat kan öka behovet av tillsatser, och tillverkare kan ibland använda tillsatser för att producera en billigare vara. För att konsumenten ska veta vilka tillsatser som används i maten måste tillsatserna anges i livsmedlets ingrediensförteckning. Alla godkända tillsatser ska vara säkra och bedömda utifrån en bred vetenskaplig grund. Men det betyder inte att det alltid är nödvändigt att använda dem. Alltfler människor utvecklar reaktioner mot delar av den mat de äter. Det handlar om matöverkänslighet och innefattarsåväl allergiska som icke-allergiska reaktioner. Gränsen mellan rent allergiska reaktioner, intoleranser och överkänslighetsreaktioner är flytande. Personer med allergi mot ett ämnekan ofta vara överkänsliga ävenmot andra ämnen. handlar det om att människor reagerar mot en eller flera tillsatser i livsmedlen. Allergiska symtom kan komma från praktiskt taget alla delar av kroppen. Vanligast är symtom från magtarm-kanalen, huden och luftvägarna. Andra vanliga symtom är klåda i munnen, svullnad i läppar och svalg, rinnande ögon och snuva. Matallergi kan även utlösa en allergisk och livshotande chock. Mot den här bakgrunden är det högst angeläget att konsumenterna i vårt land på ett bra och enkelt sätt informeras om vad livsmedlen och färdigrätterna innehåller. Även eventuella biverkningar, som till exempel allergiska reaktioner, måste framgå. Därför bör regeringen ta initiativ till en bred informationskampanj som syftar till att informera om nyttig och hälsosäker mat och som också informerar om vikten av att konsumenterna i allt större utsträckning väljer närodlade, ekologiska och Kravodlade produkter. Goda sådana exempel finns runt om i vårt land, till exempel Slowfood i och matkluster.
mot · GX02MJ291 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvaret för administration och debitering av jaktkort bör återgå till . ansvarade för administrationen och debiteringen av jaktkort till jägare som är verksamma i . övertog emellertid hanteringen av registren för jaktkort, det vill säga administrationen och debiteringen av jaktkorten. har också uppdraget att driva jaktregistret för att registrera jägarexamensprover och inbetalning av viltvårdsavgiften. anger kraven för jägarexamen medan jägarnas organisationer ansvarar för provverksamheten. Erfarenheterna av övertagande av hanteringen av jaktkort m.m. är inte positiva, ett misslyckande. datasystem som hanterar registrering m.m. har inte moderniserats vilket leder till att registret knappast är resurseffektivt, lättillgängligt eller långsiktigt data-säkert. Ett bland flera problem är att registret inte följer länsindelningen. Resultatet har blivit mer byråkrati, administrativa problem och stigande kostnader för verksamheten. Därför bör regeringen ta initiativ till att ansvaret för administration och debitering av jaktkorten återgår till , som har ett smidigt och kostnadssäkert system för jaktkortsverksamheten som kan tas i bruk.
mot · GX02MJ292 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Landets energipolitik har byggt på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Torvbrytning och torvförbränning har i det sammanhanget utvecklats till ett viktigt komplement till andra slags biologiska och förnybara bränslen som skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra trädbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftsstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Därtill är torven en rejäl prisregulator mot alla andra förekommande bränslen, inte minst gentemot andra biobränslen som annars riskerar att gå upp i pris i ekvivalens med oljan och därmed skapa svårigheter för skogsindustrin att försörja sina kvarvarande spån- och fiberplattfabriker med råvara. utgör i kombination med trädbränslen av skilda slag ett tryggare energisystem för och gör oss mindre sårbara för fluktuationer på den internationella marknaden som för övrigt domineras av petroleumprodukter och kol. Energitorvbranschen omsätter mer än och skapar enligt den statliga (SOU 2002:100) mer än 600 årsarbeten inom företrädesvis sysselsättningssvaga och glesbebodda bygder. Mer än 50 fjärrvärme- eller kraftvärmeverk använder torv som bränsle, ofta som spetsvärme då den är mycket energirikare än trädbränslen. Vi anser att torven är en mycket viktig energikälla och bör klassas som ett biobränsle. Därför bör torven ingå i systemet med utsläppsrätter.
mot · GX02MJ293 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning gällande transfetter i livsmedel. Transfetter i livsmedel bidrar till att försämra människors fysiska hälsa. Genom att de höjer människors dåliga kolesterol ökar de frekvensen av hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, allergier och astma. Visserligen har initiativ tagits för att minska användningen av transfetter, men oerhört mycket återstår att göra. I livsmedlens innehållsdeklarationer brukar s.k. transfetter anges som härdat fett eller delvis härdat fett. Dessa fetter framställs i processer där härdning är den teknik som används med hjälp av värme, vätgas och nickel som katalysatorer omvandlas omättade fetter till mättade fetter. Höga halter av transfetter finns i bl.a. pommes frites, pajer, piroger, snacks, godis, glass, ostbågar, pulvermos, tacokryddor, pulversåser och pizzamixer. Produkter som anges ha en lång hållbarhetstid innehåller för det mesta höga halter av transfetter. I genomförs en del arbete för att minska transfetterna i livsmedel. Det handlar bl.a. om översyn av villkoren för nyckelhålsmärkning av livsmedel. genomför ett projekt där man kartlägger transfettsyror. Syftet är att följa upp de insatser som industrin gör för att minska innehållet av transfetter. Huvudlinjen för att minska andelen transfetter är att livsmedelsindustrin ska sanera sig själv. Men detta arbete har inte gett tillräckliga resultat. Däremot har man i infört regler som gör att det inte är tillåtet med transfett i livsmedel. Detta är ett exempel på en verksam och fungerande åtgärd som även kan genomföras i . I likhet med måste en lagstiftning som reglerar användningen av transfetter i matvaror som säljs i handeln införas.
mot · GX02MJ294 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör prioritera satsning på utsättning av ålyngel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör påverka EU i riktningen att mer ålyngel måste sättas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ålen bör ges möjlighet till vandring även där det finns kraftverk med hotande turbiner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna om en fortsatt ålkultur med hållbart fiske, förädling och ålagillen. 1 Yrkande 3 hänvisat till CU. Enligt de senaste forskningsrönen är den europeiska ålen av ett och samma bestånd utan genetiska skillnader. Orsaken bakom nedgången är oklar, men faktorer som klimatförändringar, ändrade havsströmmar, utfiskning och miljögifter spelar säkert en avgörande roll. Ålen leker i mellan och . Ålynglen förs efter leken mot av . Där växer ålen upp på kusten och i inlandsvatten. I norra blir huvuddelen av ålen, som faktiskt bestämmer kön i detta stadium, honor medan de sydeuropeiska ålarna i huvudsak blir hanar. är ålen lekmogen och vandrar över till och leker. Eftersom orsaken till tillbakagången av ålens bestånd är osäker och med tanke på att ålen har en livscykel krävs såväl kraftfulla som omedelbara åtgärder. Förslagets var tidigare att stoppa fisket efter lekvandrande ål. Dessutom föreslogs åtgärder för att underlätta ålens vandring via vattendragen ut till havet. Angående det omfattande fisket efter ålyngel som bedrivs på i södra föreslogs inga omedelbara åtgärder. I denna del av vandrar det till skillnad från norra ännu in en relativt stor mängd ålyngel. Dessa fångas i stor mängd, uppskattningsvis en och halv miljard ålyngel fångades . Dessa ålyngel säljs för stora pengar till ålodlingar både i och i där är en stor odlingsnation. En viss del av ålynglen nyttjas även för direkt konsumtion i . En större omfördelning av överskottet av ålyngel bör ske till de underutnyttjade uppväxtområdena i norra . Här kan regeringen göra en insats när det gäller mer utsättning av ålyngel. Ett hållbart fiske är givetvis också nödvändigt. På så vis kan vi bygga upp ett starkt lekbestånd . Då är vår förhoppning att förutsättningarna för ålen har förbättrats och att reproduktionen fungerar. Det är viktigt att värna ålen, landskapsfisk, till en fortsatt ålkultur med fiske, förädling och ålagillen. i (s)
mot · GX02MJ299 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen för att motverka målkonflikter om våtmarker och odlingsmark. Jordbruket har genomgått en stor förändring. Dikningsföretagen gav oss i stort sett en fördubbling av den odlingsbara jorden, och vattendomarna om sänkning av vattennivåerna i många sjöar samt årensningar och muddringsföretag gjorde åbrinkarna odlingsbara. Tiderna har förändrats och kunskapen om våtmarkernas betydelse för vår miljö är betydligt större än . Vi ser effekterna genom bland annat eutrofieringen av våra hav. Anläggande av våtmarker omfattas nu av EU:s stödprogram för att förbättra miljön, som markägare i kraft av gamla vattendomar kan ödelägga samma våtmarker genom muddring av åar och vattendrag. Det är därför mycket angeläget att en utredning kommer till stånd som ser över lagstiftningen för att undvika målkonflikter och säkra ett långsiktigt miljöarbete med anläggande av våtmarker.
mot · GX02MJ310 · 2009-09-29 00:00:00 — Översyn av nivån på miljösanktionsavgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av nivån på nu gällande miljösanktionsavgifter. Miljösanktionsavgifter kan tas ut vid överträdelser av eller andra bestämmelser som har meddelats med stöd av balken. Enligt svensk rätt behandlas miljösanktionsavgifter som en administrativ påföljd. Avgifterna ska alltså inte förväxlas med de straffrättsliga påföljder som döms ut vid ett eventuellt miljöbrott såsom utsläpp av olja eller liknande. skriver på sin hemsida att mindre allvarliga överträdelser endast bör omfattas av miljösanktionsavgifter, vilket verkar rimligt. Nivån på de sanktionsavgifter som tas ut är dock ibland långt ifrån rimliga. Så till exempel kunde företagare som inte anmälde försäljning av elektriska och elektroniska produkter , tidigare avgiftsbeläggas med upp emot . Efter mångårig kritik sänkte nivån till en tiondel av beloppet, och därmed har sanktionerna gjorts mer rimliga och proportionerliga i förhållande till överträdelserna. har ett nytt exempel på orimligt höga miljösanktionsavgifter kommit i dagern. Det är ett pappersbruk som har ålagts avgifter på sammanlagt 20miljoner kronor för att det av misstag redovisade utsläppsrätter för två anläggningar på fel konto i Svenskt Utsläppsrättssystem (). har i sitt ursprungliga beslut till företaget angett att delar bolagets uppfattning att den uppkomna situationen har fått oskäliga konsekvenser men det är ord som ger ringa tröst när notan för en administrativ och mindre allvarlig förseelse kan rendera en miljösanktionsavgift på . Att så höga sanktionsavgifter kan utdömas för något som enligt ska betraktas som mindre allvarliga förseelser får vem som helst att undra. Det synes orimligt, oproportionerligt och kan riskera att jaga ut våra företag från landet. Undertecknad anser därför att nivån på samtliga miljösanktionsavgifter måste ses över.
mot · GX02MJ311 · 2009-09-30 00:00:00 — Etablering av små gårdsbiogasanläggningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta etableringen av mindre gårdsbiogasanläggningar. har det skett en kraftig utbyggnad av storskaliga biogasanläggningar. Trenden går mot att även etablera småskaliga anläggningar. En mycket stor del av den totala råvarupotentialen för biogasproduktion finns inom lantbruket. En ökad biogasproduktion inom lantbruket skulle också ge stora miljöeffekter då bland annat gödsel, som läcker metangas till atmosfären, skulle kunna rötas. När den producerade biogasen ersätter fossila bränslen uppnås en samlad miljö- och klimateffekt som är högst betydande. I finns det över 3 500 gårdsbaserade biogasanläggningar där lantbrukarna själva producerar elektricitet ut på nätet. Det finns stor utvecklingspotential när det gäller utbyggnaden av små biogasanläggningar och detta måste uppmuntras. Det finns möjlighet att söka pengar för att utveckla och bygga anläggningarna men ansökningsprocessen och tillståndsgivningen är alltför krånglig. Ansökningsförfarandet är komplext och regelverket skulle därför behöva ses över för att på så sätt underlätta projektering och byggande av små biogasanläggningar.
mot · GX02MJ318 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. Storskarven har återkommit i med stor kraft . var storskarven utrotningshotad. Men finns minst 30 000 häckande par fördelade på mer än 150 kolonier i landet, framför allt längs kusterna från i norr till och samt i ett flertal insjöar inklusive , , och . Den tidigare utrotningshotade fågelarten förekommer i så stort antal och orsakar så mycket olägenhet att många länsstyrelser känt sig tvingade att införa mycket omfattande skyddsjakt på arten. Trots att storskarven numera inte på något sätt är utrotningshotad är den fortfarande skyddad enligt EU:s fågeldirektiv. Eftersom EU:s fågeldirektiv fyller en mycket viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning är det djupt olyckligt att det också omfattar arter som inte på något sätt är hotade. En förutsättning för att medborgarna ska känna respekt för regelverket är att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar arter som verkligen är hotade. bör därför kraftfullt verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.
mot · GX02MJ326 · 2009-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera dagens kvotsystem i fisket med havdagar. Det är viktigt att vi reglerar de fångstupptag som görs i våra vatten. Flera fiskarter är hårt ansatta, vilket inte är bra vare sig för mångfalden i våra hav eller för fiskare samt övriga delar av fiskerinäringen. Att ha ett långsiktigt hållbart fiske är därför viktigt ur flera aspekter. Dessvärre är dagens kvotsystem med den totalt tillåtna fångstmängden per art inte helt tillfredsställande. I är det till exempel relativt vanligt förekommande med vad som på branschspråk kallas för blandfiske. Detta innebär att man inte fiskar en enskild fiskart utan tar upp vad man får i näten. Dessvärre kan själva kvotsystemet ställa till stora problem. Om man till exempel har uppfyllt den totala tillåtna fångstmängden för en viss art sorteras denna ut från fångsten för att därefter kastas tillbaka i havet. Fisken överlever inte, vilket inte är bra för vare sig beståndet eller fiskerinäringen. Detta är ett oacceptabelt slöseri. Vi anser att man istället bör överväga att övergå till ett system där man även reglerar fångstupptaget med havdagar. Det innebär att man får ta upp fångst ett visst antal dagar . Detta skulle medföra att dumpning av fisk undviks och att man istället landade all fisk man tagit upp. Har man i ett sådant läge överskridit de tillåtna fångstupptagen för en viss art kan man istället begränsa antalet havdagar för fiskaren.
mot · GX02MJ327 · 2009-09-27 00:00:00 — Skyddsjakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddsjakt på säl och skarv. Problemen med skador på fisket orsakade av säl och skarv är stora och minskar inte. Den stora tillväxten av gråsäl och vikare ger fisket bekymmer. Betydande skarvkolonier finns utefter den svenska kusten och knubbsälsbeståndet ökar starkt. Trots upprepade framställningar om att få avskjuta skarv och säl har endast mycket begränsade åtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Den statliga ersättning som fiskare får motsvarar inte tillnärmelsevis de skador som säl och skarv förorsakar på redskap med mera. I syfte att komma till rätta med detta för fisket stora problem föreslår vi att skyddsjakt på säl och skarv kommer till stånd, för att minska bestånden av säl och skarv till det svenska fiskets fördel.
mot · GX02MJ330 · 2009-09-24 00:00:00 — Slopning av statens stöd till ekologisk produktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens stöd till ekologisk produktion ska slopas. Ekologiska livsmedel är mycket populära och försäljningssiffrorna för produkterna pekar stadigt uppåt. såldes fler ekologiska produkter än och ökade försäljningen med 35procent jämfört med . Det visar ny statistik från undersökningsföretaget (källa: 090716). nådde försäljningen av ekologiska produkter rekordnivåer och den senaste mätningen visar att intresset håller i sig även . Ökningen sker i och för sig från en låg nivå, men det är anmärkningsvärt att det under en av de svåraste lågkonjunkturerna i modern tid visar sig att konsumenter ökar inköpen av de dyrare ekologiska livsmedlen och att produkterna inte är konjunkturkänsliga. Undertecknade tycker därför att det är hög tid att den ekologiska produktionen inte ska särbehandlas utan delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt odlade livsmedel. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. Det är därför hög tid att den också gör det och att staten slopar de särskilda stöd som går till ekologisk produktion.
mot · GX02MJ331 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla landsbygden. Jordbrukslandskapet, som utgör av yta, har genomgått stora förändringar . Från småskaliga lantbruk med naturbetesmarker har jordbruket nu omvandlats till storskaliga jordbruksföretag med få grödor och brukningsformer. Det har medfört att framför allt jordbrukslandskapets allra artrikaste naturtyper ängs- och hagmarker kraftigt minskat. Det har i sin tur fått till följd att många arter som varit vanliga i det öppna landskapet minskar eller rent av är på väg att försvinna. Bland de rödlistade arterna finns både däggdjur, fåglar, fjärilar, andra insekter, kärlväxter, lavar och svampar. Att bevara den biologiska mångfalden av djur, växter och vårt öppna landskap är en av naturvårdens viktigaste uppgifter. Det är av avgörande betydelse för att vi ska nå våra av beslutade 16 miljökvalitetsmål, bland annat Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Naturbetesmarkerna är jordbrukslandskapets äldsta markslag. Betesmarkerna myllrar av insekter som fjärilar, gräshoppor, skalbaggar och mängder av kärlväxter. För att rädda de viktigaste naturbetesmarkerna krävs ett genomarbetat och målinriktat landsbygdsutvecklingsprogram som bygger på basnäringen jordbruk. Ett sådant landsbygdsutvecklingsprogram bör innehålla strategier för att skapa förutsättningar för långsiktigt och bärkraftigt jordbruk och ett uthålligt nyttjande av naturbetesmarker, att skapa hållbar landskapsutveckling med modellprojekt i skärgård, fjäll och skogsbygd och att bevara, restaurera och utveckla de biologiska och kulturhistoriska värdena. Regeringen bör därför ta initiativ till ett sådant genomarbetat, långsiktigt och strategiskt landsbygdsutvecklingsprogram i syfte att skapa en levande och hållbar landsbygd i .
mot · GX02MJ332 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om djur i krig. Krigets effekter är ofta fasansfulla för människor, men vad vi inte alltid funderar över är att krig även har negativa effekter för djur. Under besprutades regnskogarna med växtgifter och syftet var att beröva vietnameserna deras gömställen. Krig innebär även att djur drabbas. Tamboskap och husdjur lämnas när människor flyr. Vilda djur drabbas på många sätt, som av minor och djurplågeri, och utrotningshotade arter far mycket illa. Djurs situation har fått allt större plats i den offentliga diskussionen. Det är angeläget för oss att vi också tar initiativ till en dialog om hur krigs effekter på djurlivet kan belysas. Det är angeläget att även djurens situation blir en del av fredsarbetet. Regeringen bör därför ta initiativ till en dialog för att åtgärder om krigs effekter på djur ska komma till stånd.
mot · GX02MJ333 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att landsbygdsstödet betalas snabbare och till lantbrukare och andra ansökande. inleddes ett nytt landsbygdsprogram för stöd och ersättningar till landsbygden. Programmet ska främja tillväxt, konkurrenskraft, företagande och sysselsättning, och har dessutom höga ambitioner för miljön. Lokalt engagemang i landsbygdens utveckling ska också uppmuntras. Allt detta ska återspeglas i de stödformer som ingår i programmet. Landsbygdsprogrammet vänder sig till alla som vill ägna sig åt landsbygdsutveckling eller näringsverksamhet på landsbygden. De flesta stödformerna vänder sig till jordbrukare. Men en del åtgärder är till för småföretagare, skogsägare, ideella föreningar eller andra aktörer på landsbygden. Programmet syftar till att landsbygden ska utvecklas på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. Landsbygdsprogrammet pekar ut följande områden som prioriterade: Ekomat och lokal produktion ska öka företagandet på landsbygden. Nya varor och tjänster. Exempelvis biobränsle och turism bör kunna utvecklas. Bland annat ska företagare på landsbygden på ett enklare sätt få del av resultat från forskning och utveckling. Unga, kvinnor och personer med utländsk bakgrund ska i större utsträckning delta i jord- och skogsbruket. Programmet ska bidra till att de av beslutade 16 miljökvalitetsmålen uppnås och till en hållbar samhällsutveckling i stort. Det är EU som anger inriktningen för landsbygdspolitiken. Det sker i sjuåriga program, som slår fast de övergripande målen för hela EU. Medlemsländerna har dock stora möjligheter att välja de enskilda stödformer som passar dem bäst och har också relativt fria händer när det gäller att utforma detaljerna i reglerna. har valt att satsa mest på olika miljöersättningar av den totala budgeten för landsbygdsprogrammet går till miljöåtgärder av olika slag. Återstående ska användas för att gynna företagande, konkurrenskraft, diversifiering och livskvalitet på landsbygden. Erfarenheterna av landsbygdsprogrammens ekonomiska stöd för landsbygdens utveckling är goda. Ett problem för många som ansökt om stöd för sina projekt är emellertid att handläggningen av ansökningarna och därmed utbetalningen av medlen drar ut . Det innebär stor osäkerhet för dem som ansökt om medel ur landsbygdsprogrammen. De vågar inte dra igång sina projekt och tidsbundna projekt försenas på ett olyckligt sätt. Därför bör regeringen ta initiativ till att landsbygdsstödet betalas ut snabbare och till lantbrukare och andra ansökare.