ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ458 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda grytjakt. Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur ska behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Detta stadgas tydligt i svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2§) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de ej rätten till grundläggande skydd. I däremot omfattar djurskyddslagen även de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men är inte fria och vilda djur. Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar ska lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. Det finns heller inga lagar för hur djuren ska behandlas. Trots att de inte är vilda utan befinner sig i fångenskap omfattas de inte av djurskyddslagen. har fördömt denna grymma fritidssysselsättning och ställer sig principiellt emot en verksamhet där två djur hetsas mot varandra och anser att denna verksamhet inte är förenlig med djurskyddslagen. Stundom skadas även deltagande hundar. Även har uttryckt sig negativt. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas.
mot · GX02MJ459 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda kastrering av smågrisar utan bedövning. I kastreras ca 1,6 miljoner smågrisar rutinmässigt utan bedövning. Kastreringen utförs för att förhindra att en avvikande lukt, s.k. ornelukt, utvecklas. Ornelukt förekommer endast hos vissa hangrisar och orsakas av förhöjda nivåer i fettet av framför allt två illaluktande substanser, skatol (som produceras av bakterier i tarmen) och androstenon (som syntetiseras i testiklarna). Kastreringen utförs regelmässigt på alla galtar trots att ornelukten endast märks av kött från av alla hangrisar, då köttet upphettas. Kastreringen går till så att grisen fixeras i en anordning så att bakdelen frigörs. Med en skalpell skärs huden igenom ovanför de under huden ytligt liggande testiklarna. Dessa dras ut och skärs loss. Såret sköljs med en desinficeringslösning varefter grisen släpps tillbaka till kullen. Ingreppet kan ta med vana händer. I argumentationen mot att behöva bedöva grisen före ingreppet har angivits att griskultingens skrik och försök att komma undan mer är ett utslag av att den hålls fast än en konsekvens av smärta i samband med ingreppet. Forskning vid bl.a. har visat att detta inte är fallet och att en bedövning före ingreppet innebär mindre smärta för grisen. Fram till att de är gamla är det i tillåtet att kastrera utan bedövning. Samma regel gäller även inom EU, även om flera länder i , exempelvis , , och , regelmässigt ej kastrerar grisar. I har man däremot förbjudit kastrering av smågrisar utan bedövning. Man har också fattat beslut om att ett totalt förbud mot kastrering ska gälla . En undersökning i konstaterar att de flesta grisproducenter nu har accepterat förbudet och tycker att den nya ordningen fungerar bra. Många tycker också att det är skönt att slippa kastrera smågrisarna själva; det är ett arbetsmoment som inte har upplevts som speciellt trevligt. Att anlita veterinär för kastreringen innebär en extrakostnad på ca per kull. En farhåga innan förbudet trädde i kraft var att grisarna skulle kastreras alldeles . Men medelåldern ligger nu vid ingreppet, mer . Det faktum att kastrering av smågris inte förekommer i alla länder, att bedövning före ingreppet är en etablerad teknik i , att forskningen och avelsarbetet har kommit långt i att förebygga ornelukten samt att kastrering utan bedövning är förkastligt från djurskyddssynpunkt gör att det är dags för att förbjuda denna hantering.
mot · GX02MJ460 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin även om djurfria cirkusar blir alltmer populära. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur som exempelvis sjölejon och elefanter i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Denna motion uppmärksammar de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur, som hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Föreställning efter föreställning måste dessa djur utföra cirkusnummer som människor tycker är underhållande. Djuren fraktas runt, tvingas tillbringa sina liv i trånga utrymmen och de blir ibland fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa viljan i världen kan cirkusar av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkus förbjudits. bör följa denna utveckling. Strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet bör också införas.
mot · GX02MJ461 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunna kräva ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda åldersgräns för inköp av sällskapsdjur. Förvildade sommarkatter, övergivna smådjur och hundar som lämnas vind för våg är resultatet av djurens låga status i samhället kombinerat med bristande sanktionsmöjligheter mot oansvariga djurägare och djurplågare. Hur djurägare som missköter sig ska kunna straffas bör därför utredas och en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur vore också önskvärt. Att ta hand om, fostra och ansvara för ett sällskapsdjur som exempelvis hund, katt eller mindre smådjur som kanin kräver dessutom mognad, ekonomiska resurser och ansvarskänsla . Ett ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig bör också införas. Djurplågeri måste beivras kraftfullare i samhället. Ett yngre barn kan inte ensamt utkrävas detta ansvar utan medansvarig vuxen. Därför borde det finnas en åldersgräns för inköp av sällskapsdjur utan medföljande målsman, vilket också bör utredas.
mot · GX02MJ462 · 2009-10-06 00:00:00 — Lantbruksdjurs rätt att vistas utomhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att grisar ska få en lagstadgad rätt att vistas utomhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inga fler dispenser ska tillåtas att delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även tjurar och kalvar ska omfattas av rätten att få gå ute. Ända sedan vår svenska världsberömda författarinna drev på genomförandet av djurskyddslagen har den haft brister. Visst har vi världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Lantbrukets djur far ofta illa i vår industriella hantering i form av uppfödning och slakt. Många djur lever hela sitt liv instängda i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Visionen av djur som fick ströva fritt utomhus har inte blivit genomförd. Framför allt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2§) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4§). Nedanstående reformer bör därför införas för att djuren på allvar ska få rätten att vistas utomhus i enlighet med svenska djurskyddslagen på respektive djurområde. Dagens grisar kommer oftast inte utomhus förrän de förs till slakt. Bullriga stora lokaler utan fönster är många grisars vardag. Uppfödningen strider dessutom mot den svenska djurskyddslagen. Grisarna måste på allvar få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. Enligt svenska djurskyddslagstiftningen ska kor släppas ut på bete . Dock finns möjlighet till dispens. Detta gör att av kor aldrig kommer ut. Även inomhus har kor ofta litet utrymme. Tjurar och kalvar omfattas inte av rätten att vistas utomhus. Inga fler dispenser ska delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. Även tjurar och kalvar ska omfattas av denna rätt. Kor ska inte heller tvingas vara uppbundna utan vi bör gå över till lösdrift. Djurskyddslagen måste gälla både i teori och i praktik.
mot · GX02MJ463 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strängare regler vad gäller djurskydd för djur i djurparker. Traditionen att hålla djur i fångenskap för människors blotta nöje kan spåras f.Kr. i . Den kinesiska kungen anlade då en park som var öppen för allmänheten. Den första parken i västerlandet som var öppen för allmänheten var den i i . sågs vilda djur mer eller mindre som förbrukningsvaror från kolonierna som skulle visas upp på ett för människor underhållande sätt. Den moderna djurparksfilosofin som formades av i betonade dock att djuren skulle få större inhägnader och att samlingarna också skulle vara av vetenskapligt intresse och främja avel av sällsynta djur. Men grundidén för såväl dagens som gårdagens djurparker är dock densamma, det vill säga att roa, skrämma, fascinera och överraska människan. De traditionella djurparkerna utgår generellt sett från människans perspektiv och inte från djurens intresse. Detta måste ändras. Djurparksdjuren måste mer kraftfullt omfattas av djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Visst kan det vara acceptabelt att vilda djur hålls i särskilda djurparker för forskning och för att öka kunskapen om djuren för oss människor. bör dock de traditionella djurparkerna fasas ut. Det är fullkomligt oacceptabelt med djurparker som är gjorda för att underhålla människor med vilda djur utan hänsyn till djurens egen hälsa och naturliga beteenden. Vilda djur mår ofta inte bra av att leva i fångenskap. Ett typiskt tecken är att de ägnar sig åt ett utdraget och enformigt beteende eller medvetet gör sig illa.
mot · GX02MJ469 · 2009-10-05 00:00:00 — Krav för trav- och galopphästar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot spödrivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av åldersgränser för när hästar får börja tävla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om större möjligheter till kontroller. har det skett ett antal dödsolyckor inom hästsporten hästar som faller ihop och dör under ett trav- eller galopplopp. Banveterinärer rapporterar också om skador på hästarna i magen av stress och för hård träning och i munnen då betslet sitter för hårt. Många hästar tränas också genom spödrivning och reglerna kring detta är otydliga då man säger att man inte får använda spö annat än i ringa omfattning. Det blir en gränsdragning som är svår att avgöra. De kuskar som straffas för att ha använt spö får också mycket låga böter i förhållande till de summor man drar in på en vinst i ett lopp. Det gör det alltså värt att chansa på att skada sin häst för att få den att springa fortare. I har man förbud mot spödrivning. anser att detta förbud bör införas i också. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Trav- och galopphästar börjar träna och tävla på elitnivå i alldeles för ung ålder. En häst är inte färdigutvecklad varken i mognad eller i kotor och leder , men då används många hästar i elitlopp. Detta med resultat att många trav- och galopphästar tvingas till slakt då deras kroppar är utslitna. Detta ska jämföras med dressyrhästar som ofta står vid toppen av sin karriär . anser att en åldersgräns för när en häst får börja tävla borde harmoniera med djurskyddslagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Banveterinärerna borde ges större möjligheter till kontroller, då de har på sig inför ett lopp för att inspektera hästarna. En häst som inte är fysiskt fullt frisk ska inte kunna starta ett lopp. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GX02MJ474 · 2009-10-06 00:00:00 — Vi vill att regeringen tillsätter en kattutredning, som ett första steg på vägen mot en lag om märkning och registrering av katter. i (s)
mot · GX02MJ477 · 2009-10-05 00:00:00 — En ny myndighet för havs- och vattenmiljöfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en samlad syn på förvaltningen av våra vattenresurser inkluderat hav, sötvatten och fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokaliseringen av den nya myndigheten till . Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning som ska lämna förslag till vilka verksamheter inom i första hand , och de fem vattenmyndigheterna som ska ingå i en ny myndighet för havs- och vattenmiljöfrågor. Utredaren ska lämna förslag till myndighetens verksamhet, ansvarsområden och regionala förankring, beskriva formerna för samordning och samverkan med andra myndigheter samt redovisa behovet av och föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredningen är omfattande och har en mycket begränsad tidsram. Utredningen ska redovisas och myndigheten ska vara på plats . Utredningen berör flera departement (finans, miljö, jordbruk och näring), ett 10-tal centrala myndigheter, vattenmyndigheterna, länsstyrelserna och kommunerna. Utredningen bör ges tillräcklig tid så att ett bra resultat ska kunna uppnås. Ser man principiellt på vad som framförs i direktiven anser vi följande: En ny havs- och sötvattensmiljömyndighet är positivt. Det kan vara ett första steg mot en samlad syn på förvaltning av våra ytvattenresurser. Namnet bör i logik med dess uppgift vara Havs- och vattenresursmyndighet. Det är bra att integrera hav och sötvatten eftersom det är svårt att dra någon naturlig gräns. Till exempel rör sig vissa arter som lax, havsöring och ål emellan sött och salt vatten under sin livscykel. Det är dock tvärt emot all utveckling internationellt att skilja fiske från havsmiljö. har omvandlat Fiskeridirektoratet till ett Havsresursdirektorat och livsmedelskedjeutredningen föreslog att omvandla till en havsresursmyndighet. Direktiven har lämnat frågan om lokalisering öppen. Vi anser att den nya myndighetenska lokaliseras till som redan utgör ett marint kluster. I finns bland annat som är en samverkan mellan , och samt . Där finns också den myndighetsorganisation som fortsättningsvis ska svara för fiskeriförvaltning och fiskerikontroll. Dessutom finns där också andra viktiga aktörer såsom och enheter samt för i . Vi kan också konstatera att har jämförelsevis få statligt anställda, jämfört med . i (s)
mot · GX02MJ478 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att djurskyddslagen bör kompletteras och skärpas med bestämmelse om att minkar och andra djur som föds upp för pälsdjursproduktion ska hållas på ett sätt som tillgodoser deras behov i olika avseenden och att de också ska ha tillgång till vatten att simma i. Den svenska djurskyddslagen stadgar att djur som hålls i fångenskap ska hållas på ett sådant sätt att de kan bete sig naturligt och så att deras hälsa främjas. Den statliga (SOU 2003:83) konstaterade att det finns indikationer på att djurskyddslagen inte har uppfyllts då det gäller hållning av pälsdjur. Utredaren anförde att näringen i stort sett inte gjort något alls för att anpassa hållningen till djurskyddslagens krav och att detta ensamt skulle kunna motivera ett förbud mot den rådande pälsdjursuppfödningen. Utredaren anförde dock vidare att inte heller ansvariga myndigheter gjort något. Det sista ansåg utredaren motivera att näringen fick på sig att utveckla sin djurhållning. Djurutnyttjande handlar dock om mera än att djur ska få hållas. I andra länder, t.ex. , har man på etisk grund fattat beslut om att inte tillåta pälsdjursnäringen. I dessa länder anser man att djur inte ska få användas för vilka syften som helst. Att föda upp djur för att sedan ta livet av dem för pälsens skull anses vara ett syfte som inte kan försvaras ur etisk synvinkel. Även den svenska djurskyddslagen innehåller vissa former av etiska förbud mot nyttjande av djur. Bland annat får man inte använda sig av försöksdjur då det finns alternativa metoder att tillgå. presenterade den dåvarande en proposition som innebar skärpta djurskyddskrav för pälsdjursnäringen, framför allt minkuppfödning. Propositionen, som var förankrad hos mp och v, innebar ett förslag till ändring av djurskyddslagen. Ändringen innebar att kraven på djurhållningen vid uppfödningen av minkar ska hållas så att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende, ägna sig åt annan sysselsättning och ha tillgång till vatten att simma i kan tillgodoses. De fyra borgerliga partierna reserverade sig mot propositionens förslag och den tillträdda alliansregeringen beslöt att upphäva s-propositionen. Jag föreslår därför att regeringen tar initiativ till att djurskyddslagen kompletteras och skärps med bestämmelse om att minkar och andra djur som föds upp för pälsdjursproduktion ska hållas på ett sätt som tillgodoser deras behov i olika avseenden och att de också ska ha tillgång till vatten att simma i.
mot · GX02MJ479 · 2009-10-06 00:00:00 — Det är viktigt att vi i nästa steg inom landsbygdsutvecklingen prioriterar det som verkligen leder till bärkraftiga, uthålliga och långsiktigt produktiva jordbrukssystem. Det ekologiska lantbruket, där stor hänsyn och ansvar för ekosystem, biologisk mångfald och kretslopp ingår är en självklar del. Jordbruksstödet bör i högre utsträckning användas för att stödja det ekologiska lantbruket.
mot · GX02MJ481 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över tuggummitillverkarnas producentansvar för sina produkters miljöpåverkan. Nedskräpning är ett stort och irriterande miljöproblem. kostar renhållningen av gator och torg mångmiljonbelopp. Utspottade tuggummin är extra svåra att få bort när de trampats fast och det krävs både maskiner och lösningsmedel för att ta bort dem. tuggas flera miljarder tuggummin runt om i vårt land. Det är rimligt att anta att en mycket stor andel av dessa spottas ut på marken istället för att slängas i avfallsbehållare, då det inom ramen för gängse rådande sociala normer i allt väsentligt kan anses acceptabelt att oaktsamt spotta ut tuggummin. Mot denna bakgrund är det rimligt att se över möjligheten att tuggummitillverkarna ska kunna vara med och ta ett ansvar för den omfattande nedskräpning som deras produkter medför.
mot · GX02N232 · 2009-10-01 00:00:00 — Avveckling av statens ägande i SAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla statens ägande i SAS. I det fall staten ska äga ett bolag ska det finnas ett tydligt syfte för detta och det bör finnas ett mervärde för medborgarna. Men när privata näringslivet lika bra eller bättre kan bedriva en verksamhet ska inte staten konkurrera. Svenska staten är den enskilt största ägaren i av aktierna. De danska och norska staterna står för av aktierna vardera. Övriga ägs av drygt 50000 andra aktieägare. Under den globala finanskrisen har flygbolagen fått känna av nedgången. Konjunkturer kommer och går och flygbolagen måste ligga i framkant för att klara av att hålla prisnivå, kvalitet och lönsamhet. Vad flygbolagen behöver är således riskvilliga ägare som kan branschen och vet att använda rätt kompetens och kontakter för att utveckla verksamheten och göra den lönsam. Svenska staten är och ska inte vara en ägare som verkar på en sådan marknad där det redan finns riskkapitalister och investerare som bättre kan tillgodose företagets intressen. är vi framme och det är i orimligt att staten ska ha ägarintressen i ett flygbolag, vilket verkar på en konkurrensutsatt marknad som fungerar väl. Det bör därmed inte finnas något skäl till att svenska skattebetalare ska stå för risken genom att staten äger aktier i . Regeringen bör således göra en översyn av möjligheterna att sälja innehavet i .
mot · GX02N234 · 2009-10-01 00:00:00 — Indirekt stöd till gränsbygders utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett aktivt arbete i gränstrakter för att utveckla olika hembygder, som exempelvis det mittskandinaviska regionprojektet i . Alla hembygder bör ges en rimlig möjlighet att leva och utvecklas. är det långa avstånd, dålig tillväxt och en negativ framtidstro som sätter stopp för bygders utveckling. finns det eldsjälar som inte ser hinder i något och som också lyckas om de ges möjligheten att verka i ett tillåtande klimat. I sådana här fall måste samhället medverka till hembygdens utveckling och därmed fortlevnad. Den mittskandinaviska regionen i det inre av består av , varav en tredjedel är nationalpark och reservat. I regionen finns 3450 boende som aktivt arbetar med sin bygds överlevnad. Då regionen består av fyra kommuner och är belägen i två länder med en EU-gräns genom regionen framstår mängder av problem att lösa. Hur ska man klara med ett litet underlag om regionen skärs sönder i fyra planeringsområden och avstånden för eleverna blir så långa att inackordering framstår som den enda lösningen? En samordning inom regionen skulle såväl utveckla bygden som vara anpassad till behovet för bygdens ungdomar. Hur ska man kunna sköta en rimlig näringsverksamhet i regionen när krav på ständiga administrativa uppgifter ställs då man passerar en nations- och EU-gräns? Ska tullens momsdeklarationer behövas för ett enkelt entreprenadarbete hos grannen? Hur ska jobb kunna sökas på andra sidan gränsen när arbetsgivareavgifter, pensioner och liknande ställer orimliga krav på företag och individer som normerna blir konkurrenshämmande i en bygd som har långt till allt utom till den inre kärnan av regionen. Kommunerna på den norska sidan och och på den svenska sidan arbetar gemensamt i ett projekt för att ge den här gränsbygden en rimlig chans till överlevnad och utveckling. Många eldsjälar finns i bygden, vilket talar för att bygden kan överleva om samhället bidrar aktivt till deras hjälp. bedrivs ett EU-projekt för att ge bygden en chans till utveckling. Det är ett bra första steg men för att nå reella resultat krävs också ett aktivt arbete från den sida, gärna i samarbete med den norska regeringen för att utverka ett friområde så att bygden kan ges rätten att utvecklas och överleva. Regeringen bör därför aktivt medverka till att gränshinder i utsatta bygder slopas och att bygder som har en god utvecklingspotential också ges rätten att utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (c)