mot · GX02Kr308 · 2009-10-01 00:00:00 — Kultur för lokal, regional och nationell utveckling 5.1Kultur motorn i den regionala utvecklingen8 9.1.2Arbetsstipendier och generellt stöd14 9.4Bild, form och design17 14Kultur i det offentliga rummet23 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kreativa sektorn ska ses och behandlas som den utvecklingsbransch den är.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regionala kulturcentrum bör inrättas som regionala mötesplatser för kulturutövare, offentlighet, civilsamhälle och näringsliv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de regionala kulturcentrumen ska bli en viktig aktör vid fastställandet av de lokala och regionala tillväxtprogrammen, i vilka kulturverksamheten blir ett centralt inslag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta regionala kulturfonder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på kulturturismen som en hållbar väg till regional och nationell utveckling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett bidrag för nybyggnad, reparation, ombyggnad och tillbyggnad av kulturhus ett kulturellt stimulansbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att trycka på folkbildningen som ett viktigt nationellt ansvarsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på folkbildningen i ett omställningslyft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förslaget till ett trygghetssystem som är anpassat till kulturarbetarens situation.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om att statliga stipendier för konstnärer inte ska påverka bostadsbidraget.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av dagens system för offentligt stöd till konstnärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka och bredda teater-, dans- och musikalliansernas verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på regelförändringar för att underlätta för egenanställningslösningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om stöd till kreativa småföretag i form av regelförenklingar och administrativt stöd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda ett samlat ansvar för amatörkulturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett breddat arrangörsstöd och införande av turnéstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny kulturutredning bör tillsättas för att överväga hur kulturspridningen, exempelvis över Internet, ska gynnas och växa . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell biblioteksplan för samordning och för ökad tillgänglighet och tillgång till bibliotek för alla medborgare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka de läsfrämjande insatserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länsbiblioteken bör få i uppdrag att hitta nya former för läsfrämjande verksamheter för barn och ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka tillgängligheten på statens museer genom att införa gratis inträde för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett stöd till kommunerna för att stärka utvecklingen inom barns och ungdomars kultur och skapande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett kvinnohistoriskt centrum för att ge inspiration och stöd till andra museers jämställdhetsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en allemansrätt i offentliga, men privatägda, gatu- och torgmiljöer, så att de principer och regler som gäller för offentliga platser i så stor utsträckning som möjligt också gäller där.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kulturperspektivet ska få ett större genomslag i samhällsplaneringsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentliga miljöer i hög utsträckning ska smyckas med konst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mer forskning gällande hälsofrämjande kultur.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av landets historiska kulturlämningar, för att klargöra ägandet, driften och vilka som behöver stöd för att kunna finnas kvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en lista med immateriella kulturarv av riksintresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det angelägna i att sydsamiska kulturcentrumet Gaaltije får en stabil finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en digitalisering av det svenska kulturarvet inom ramen för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att förändra regelverken så att företags sponsring av kulturella aktiviteter inte missgynnas i förhållande till liknande sponsring av idrott.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn för att säkerställa att regler gällande skatter inte missgynnar kulturen i jämförelse med andra näringar gällande den professionella kulturen eller med andra ideella verksamheter gällande amatörkulturen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att utveckla reklamskatten till att omfatta även tv, radio, Internet och direktreklam.6 1 Yrkandena 13, 5, 6 och 15 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 10 och 11 hänvisade till SfU. 3 Yrkande 14 hänvisat till AU. 4 Yrkande 25 hänvisat till JuU. 5 Yrkande 28 hänvisat till UbU. 6 Yrkandena 3335 hänvisade till SkU. Det är lika svårt att avgränsa vad som faller inom begreppet kulturpolitik som det är att avgränsa begreppet kultur i sig. I nästan all mänsklig verksamhet används kulturella uttryck och när de används så återskapas eller omformas de. Det gäller språket, sättet vi klär oss likaväl som de institutionella ramar vi lever inom. har exempelvis revolutionen inom informationsteknologin ändrat många av förutsättningarna inom de kulturella och kreativa sektorerna. Sätten vi kommunicerar på, hur vi skapar och hur vi konsumerar kultur har utvecklats på många sätt. Digitala verktyg och sociala medier har gjort skapandet av exempelvis film, litteratur och musik enklare och ofta billigare som dessa verk lättare har kunnat spridas. Detta har skapat nya möjligheter men också nya problem när den kommersiella verkligheten inte ändrats lika snabbt som den tekniska verkligheten och marknaderna inte skapats lika snabbt som möjligheterna att sprida material. öppnar själva de ökade kontaktmöjligheterna upp för nya möten, nya kulturkrockar och nya diskussioner som givetvis blir till nytt stoff i det kulturella nyskapandet och nya möjligheter att bearbeta och utbyta idéer och tankar kring upplevelser av kultur. har av befolkningen tillgång till dator och Internet hemma, av befolkningen har tillgång till dator och bredband hemma. hade en tredjedel av befolkningen tillgång till mobiltelefon, nu är siffran . Självklart har denna utveckling påverkat hur vi lever våra liv, hur vi skapar och hur vi konsumerar och kultursektorn är ledande på det området. Det är med denna utgångspunkt kulturen ska ses. Kulturen är samtidens spegel och bäraren av vår kulturella identitet, positivt som negativt. Kultur är ett medel att förstå och bearbeta den tid som var men också den tid som är, och därmed också en språngbräda till framtiden. I kulturen skapas många av civilisationens möjligheter att utvecklas. Kulturbegreppet är väldigt brett. Här finns mycket av vår personliga identitet som individer, mycket av vårt arv från svunna tider och mycket av det stoff vi väver framtiden av. Här finns gamla uttryckssätt som dans, måleri och musik och nya som digital design och de nya litterära uttryck som exempelvis sociala medier är på väg att mejsla ut. Det är i den situationen vår uppgift att både bevara vårt kulturella arv och öppna dörrarna för nya kulturella uttryck. Den kreativa sektor som är kulturen berör alla. De allra flesta av oss är kulturkonsumenter och många av oss skapar kultur. För de gröna är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en av nycklarna till mänsklig livskraft. Vi tror att det finns skaparkraft i varje människa. En grundtanke i den gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet att utveckla sina förmågor och att få uttrycka sig fritt; i den grundläggande friheten ligger en välståndsskapande kraft. Vi menar att i ett demokratiskt samhälle måste alla människor ges förutsättning att använda den skaparkraften. Ett starkt och mångfasetterat kulturliv är därför ett mål i sig. Kulturen ska vara dynamisk och ifrågasättande. Frihet är garantin för ett levande kulturliv. Kulturen är en del av välfärden och demokratin och därför måste samhället skapa förutsättningar för ett rikt kulturliv. Dessa förutsättningar måste skapas i , i den verklighet vi har omkring oss . Kulturen är en demokratibyggande sektor i den meningen att den fria och otyglade tanken är en av dess grundläggande förutsättningar. Kulturen är en av de sektorer där samhället reflekterar över, bearbetar och ifrågasätter sig självt, och kulturens frihet är därför kommunicerande mot samhällets frihet i stort. Politik kan inte skapa kultur, kultur uppstår inte på det sättet. Men politiken har ett ansvar att se till att det finns möjligheter, mötesplatser och resurser för kulturen att frodas. Kulturpolitikens uppgift är att värna om det smala och det som inte är kommersiellt gångbart i sin tid, att stötta kulturen utan att styra dess uttryck. Professionella konstnärers och kulturskapares förutsättningar att få verka med rimliga omständigheter anser vi är viktiga; det ger förutsättningar för en dynamisk och innovativt skapande utveckling. Kulturpolitikens uppgift är även att värna om den kulturhistoria vi har och den historia vi skapar i samtiden. Den gröna samhällssynen sätter individen i centrum. Vi vill att samhället ska byggas nedifrån och upp och att makten över politiken därmed ska byggas nedifrån och upp. Detta präglar givetvis också vår syn på kulturpolitikens uppgift. Flera av våra förslag har därför som syfte att skapa en rörelse nedåt i systemet när det gäller makten över kulturpolitiken, från den statliga nivån mot den lokala. De perspektiv vi vill anlägga på kulturpolitiken är allmängiltiga till sin natur och gäller därför lika på alla nivåer och inom alla delar av kulturpolitiken, det gäller framför allt vår vilja att tolerans, jämställdhet och lika villkor ska gälla för möjligheterna att skapa, uppleva, medverka och delta i kulturlivet. Kultur är något som alla människor ska ha lika rätt till. Det är inte kulturpolitikens uppgift att styra vad som sker i det kulturella huset, men det är dess uppgift att se till att dörrarna dit in har låga trösklar och är öppna för alla oavsett var man bor i landet och vilka förutsättningar man har. Konsumtionen av kultur och upplevelser ökar stadigt i och västvärlden och har gjort så . Vi tittar mer på film, spelar datorspel och lyssnar på musik mer . och Kompetensutveckling () har genom sitt projekt kring vad de kallat upplevelseindustrin studerat de kreativa näringarna och deras betydelse och potential i ekonomin, och resultatet är tydligt: kulturen är en potentiell motor för ekonomisk utveckling, i hela landet, över hela konjunkturcykeln. kallat upplevelseindustrin, har olika namn i olika länder. I och kallas den , och exempelvis och använder begreppen eller Creative and Culture Sectors. Här kommer vi att använda begreppen upplevelseindustrin, de kreativa näringarna eller den kreativa sektorn utan att göra någon vidare åtskillnad av dessa. Oavsett vad det kallas är det dock överallt mer eller mindre samma områden som berörs: arkitektur, dator- och tv-spel, design, film, foto, konst, litteratur, marknadskommunikation, medier, mode, musik, måltid, scenkonst, turism/besöksnäring och upplevelsebaserat lärande. Gemensamt för dessa områden är att de bygger på en kreativ premiss, en möjlighet att överraska, glädja, skrämma, ge möjlighet att njuta, vila, engageras, eller på andra sätt erbjuda en upplevelse i någon form. granskade 2006 den kreativa sektorn i en särskild studie. Enligt studien var omsättningen 2006, att jämföra med bilindustrins . Antalet anställda inom sektorn var 5,8 miljoner människor, eller av det totala antalet arbetande i EU-befolkningen. Enligt studie var de kreativa näringarnas tillväxt 12,högre än EU:s ekonomi i övrigt. Framför allt visade den att när sysselsättningen i övriga EU sjönk 20022004, ökade den svagt inom den kreativa sektorn. Studien visar också att de kreativa näringarna indirekt kan kopplas till lokal utveckling och innovationer inom tekniksektorn. drog från studien slutsatsen att den kreativa sektorn är mer än en marginell ekonomisk faktor och att den dessutom har stor potential till påverkan på den övriga ekonomin genom att den skapar arbetstillfällen, bidrar till ekonomisk utveckling och fungerar som en motor för EU:s ekonomier. Samma slutsatser kan lätt dras för . I står den kreativa sektorn för av BNP och sysselsätter 280000 personer. 98,av sektorn är små företag med mindre än 20 anställda, enligt . En satsning på gröna kulturjobb är en satsning på klimatsmarta jobb i en sektor med stor utvecklingspotential. 5.1Kultur motorn i den regionala utvecklingen Liksom alla industrier och näringsbranscher kräver kulturen en infrastruktur. För är det viktigt att denna kulturella infrastruktur i största möjliga mån byggs nedifrån och upp, att den bygger på den enskilda människans kulturella rörelseenergi, på lokala initiativ och traditioner och i nära kontakt med andra samhällssektorer och institutioner. Kulturen har en stor potential som regional utvecklingsmotor. För att optimera möjligheterna krävs en bredare syn på kulturpolitik som förutsätter dialog, samverkan och ett intensifierat samarbete mellan olika aktörer och intressenter, inte bara på det kulturpolitiska området utan inom alla delar av samhället. De förslag vi lägger på detta område har därför i första hand som syfte att stötta och utveckla lokala och regionala initiativ och verksamheter och att säkerställa att kulturella uttryck ger samma möjligheter till deltagande och spridning i alla delar av landet. Våra förslag ska ses som ett sammanhang, som en generell strävan att flytta makten och initiativkraften i kulturen närmare människorna. Vi vill att denna strävan ska prägla kulturpolitiken. Det gäller vår vilja att stötta biblioteken som lokala centrum för litteratur och kultur i bred mening, det gäller förslaget om regionala kulturfonder och det gäller vårt förslag om regionala kulturcentrum. Vi anser att regionala kulturcentrum ska byggas upp som en viktig del av en rikstäckande kulturinfrastruktur. De nationella resurscentrum som finns anser vi ska utvecklas vidare och bli en resurs för alla kulturcentrum och en del av detta system. Kulturcentrumen blir en mötesplats för professionella utbyten, ett nav för den regionala kulturens utveckling. En plats där kulturutövare kan träffa varandra, men också där dessa kan träffa företrädare för politiken, det traditionella näringslivet, forskare eller företrädare för civilsamhället. Utöver detta bör kontakten vara stor med andra delar av de offentliga institutionerna som sjukhus, skolor och förskola. Kulturcentrumen blir en gemensam arena för kunskapsutbyte och potentiella samarbeten. Genom att olika personer med vissa gemensamma intressen men olika kunskaper och arbetsfält träffas ges större möjligheter för att innovativa projekt inte bara genomförs utan också blir framgångsrika. Finns tidigare regional kompetens och erfarenheter bör kulturcentrumen byggas upp kring dessa. De befintliga centrumbildningarna är viktiga och därför en naturlig samarbetspart i det regionala arbetet. Decentralisering är en grundläggande ideologisk princip för den gröna rörelsen. Detta gäller inte minst kulturpolitiken, som till sin natur gör sig bäst i direktkontakt med det samhälle den berör. En grundtanke i den gröna kulturpolitiken är brukartanken. Kultur är en levande materia som ständigt ska nyupptäckas, nyskapas, omskapas och vårdas och detta måste ske nära människorna om kulturen verkligen ska vara tillgänglig för alla. strävar efter ett samhälle byggt från den lokala nivån och uppåt, där alla människor känner att de kan påverka sina liv och sitt lokala samhälle och där idéer, beslut och makt färdas nedifrån och uppåt. Av det skälet måste demokratin byggas underifrån och det kräver att starka lokala kulturverksamheter får möjlighet att växa och verka. Kultur för och av människorna måste också finnas nära människorna. Genom att kulturpolitiken flyttar ner så många beslut som möjligt till regional nivå minimeras byråkrati som även den fria kulturutövaren, privatpersoner och små och resurssvaga intresseorganisationer kan göra sin röst hörd. Regionala kulturfonder blir ytterligare ett steg i den kulturella infrastrukturen. Starka kulturregioner är basen för kulturens möjligheter att vara pådrivande i den regionala utvecklingen. Syftet med fonderna är att finansiera nya kulturprojekt, att göra kulturen tillgänglig för fler och att förbättra arbetsvillkoren för kulturarbetarna. Den skaparlust, förnyelse och förändringslust som finns runt om i landet behöver få större utrymme och synas på mer rättvisa villkor. Med de regionala kulturfonderna stärks även de fria kulturutövarnas ställning. Projekten ska i vision vara regionalt förankrade och skapa mervärde till den befintliga kulturen i regionen. Fördelningen av medel ska ta hänsyn till krav på jämställdhet och bidra till att stärka barns och ungdomars skapande verksamhet och kontakten med kultur i skolan och . Besluten om hur medlen fördelas ska ske lokalt av personer med bred kunskap inom det regionala kulturlivet. har en stark nationell kulturpolitik, vi menar att det är viktigt att det så blir även i fortsättningen. Den statliga politiken är starkt normerande, inte minst eftersom det i dagens är på den statliga nivån som en stor del av landets samlade resurser finns. Den statliga nivån behövs också för att garantera stöd till kulturinstitutioner av riksintresse samt för att stötta nationella kulturföreningar. All kulturpolitik kan ingalunda decentraliseras. Vi anslår sammantaget till regionala kulturfonder. I den fördjupade utvärderingen av miljömålen är det bråttom! konstaterar att natur- och kulturvärden i odlingslandskapet hotas av både igenväxning och intensifiering i jordbruket. Det finns dessutom risk för att detta förvärras . Delmålet, att ett program skall finnas för hur lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas till vara, hade nåtts till 2005. Rådet konstaterar att en strategi för det fortsatta arbetet färdigställdes och att det nu återstår att genomföra strategin. har för sin del föreslagit ett nytt delmål, att ska odlingslandskapets byggnader och bebyggelsemiljöer från olika tider tas om hand så att en mångfald bibehålls. Det finns dessutom förslag till preciseringar av delmålet. Odlingslandskapets byggnader och bebyggelsemiljö utgör enligt rådet unika källor till kunskap om vår kulturmiljö och vår kulturhistoria. Rådet skriver vidare att kulturreservaten används pedagogiskt, ofta är välbesökta miljöer och därmed har en viktig funktion för att öka medborgarnas förståelse för hur den enskildas agerande kan bidra till att uppnå miljömålen i stort. För att nå delmålet behöver mer aktivt arbeta med lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Det behövs också mer medel för att inrätta kulturreservat samt för skötseln av kulturreservaten. Vi anslår 10 miljoner till och totalt till kulturmiljövård. Kulturturism är en av de snabbast växande näringarna i EU, och kulturen samt kulturarvet är ett par av de viktigaste faktorerna när människor väljer resande och turistmål. Enligt , , kommer den europeiska turismen att växa . Besöksnäringen kommer att vara en viktig utvecklingsbransch, inte minst i tider av ekonomisk kris. omsätter turismindustrin och sysselsätter 160000 årsarbetare. ökade den totala turistkonsumtionen . Kulturturismen kan till skillnad från många andra näringar inte utlokaliseras eftersom den är beroende av den plats och de människor som finns där. Den skapar förutsättningar för att konstnärer och andra kulturarbetare ska kunna leva på sitt arbete och utveckla sin verksamhet och sina uttryckssätt. Den är dessutom ofta inkörsport på arbetsmarknaden för människor med praktiska kunskaper. anser mot bakgrund av ovanstående att regeringen ska återkomma till med förslag på hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas. Ett hot mot kulturen är att det inte är möjligt att utöva många kulturformer överallt i landet. Ett exempel är scenkonsten, som hämmas av att det inte finns fullstora och fullt utrustade scener på mer än ett fåtal orter. Vi vill att kulturen inte ska hindras av bristfällig infrastruktur. Därför vill vi rusta upp befintliga kulturhus, scener och liknande för att främja likvärdig tillgänglighet på stora kulturupplevelser i hela landet. Vi föreslår att ett kulturellt stimulansbidrag införs för reparation, ombyggnation, tillbyggnation eller nybyggnation av kommunala kulturscener. Detta ger nya arbetstillfällen inom byggbranschen, men också ökade arbetstillfällen för professionella kulturutövare. Ett sätt att minska tröskeln till kultur är att erbjuda möjligheter till spontana kulturyttringar. Plattformar, i form av scener, arenor eller andra platser för att utöva kultur, ökar möjligheten till detta. Vi menar att detta är viktigt för barns och ungdomars möjlighet att under mindre organiserade former kunna vara aktiva kulturellt på sin fritid. På samma sätt som öppna idrottsplatser gör det lätt att utöva idrott gör välutrustade och inbjudande kulturhus det enklare att utöva kultur. Vi föreslår ett kulturellt stimulansbidrag på totalt 20102012 i vår budgetmotion. folkbildningstradition är en hörnsten i demokratin, eftersom den möjliggör ett brett deltagande i samhällslivet. Att människor med olika förutsättningar ges möjlighet att odla sina intressen och vidareutvecklas är ett mänskligt behov. Folkbildningen når en hög andel invandrare och människor med funktionsnedsättning som könsbalansen, relativt samhällets brist på jämställdhet i övrigt, är mycket uppmuntrande. Folkbildningen innebär också en plats för olika människor att mötas. Få platser i vårt samhälle kan visa upp en sådan bredd människor som vi finner i en studiecirkellokal eller på en folkhögskola. Folkbildningen är på så vis en plats att komma in i samhället för den som står utanför och en plats att vidga sina perspektiv och lära känna människor av andra bakgrunder, åsikter och värderingar. Utöver detta är det vår mening att en entreprenöriell dimension bör läggas på folkbildningen, för att ge stöd för dem som önskar att göra näring av sina kunskaper. Detta gäller speciellt för de kulturella delarna av studieförbundens verksamhet.