mot · GW02Fi26 · 2009-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:100 ekonomiska vårproposition Fler jobb, bättre jobb Världen står inför två stora utmaningar: en djup ekonomisk kris och oroande klimatförändringar. menar att det är nu vi måste satsa för framtiden. På så sätt kan vi stimulera ekonomin, skapa jobb och minska vår miljö- och klimatpåverkan. Vi föreslår därför kraftfulla satsningar på infrastruktur, miljöteknik och välfärd. Det är nödvändiga investeringar som ger oss bättre förutsättningar att möta framtiden. Vi vill höja ambitionsnivån i skolan, vården och omsorgen permanent. Vi behöver mindre grupper i förskolan, eleverna i skolan behöver ökad lärartäthet och behöver mer tid för social omsorg av våra äldre. Den djupa lågkonjunkturen är inte ett skäl att vänta, snarare tvärtom. Det skulle öka den samlade efterfrågan i samhället, motverka lågkonjunkturen och ge kommunerna möjlighet att börja rekrytera i när antalet kvalificerade arbetssökande är högt. menar därför att statens bidrag till kommunsektorn måste utökas kraftigt. Vi satsar mer än regeringen på generella statsbidrag till kommuner och landsting, vilket motsvarar över 10000 jobb i välfärden. Vi vill genomföra ett omfattande anställningsstöd som möjliggör nya anställningar. Vi vill också ge kommunerna möjlighet att göra nödvändiga investeringar i skolor, särskilda boenden och andra byggnader som behöver byggas om för att bli mer tillgängliga, energieffektivare och bättre anpassade till framtidens villkor. är det dessutom extra samhällsekonomiskt effektivt att göra så. Vi föreslår därför ett tillfälligt investeringsstöd till kommunsektorn. Stödet är på och staten står för en femtedel av investeringskostnaden. skapar vi cirka 9000 nya byggjobb. Såväl klimatförändringarna som kravet på ekonomisk återhämtning kräver investeringar. Det behövs offentliga medel för att stimulera ekonomin, vi ska använda dem på nya tekniker och hållbara gröna sektorer som vi skapar jobb och ett för framtiden. Vi lanserar därför ett grönt stimulanspaket för , en svensk New . Det är ett paket som skapar förutsättningar för fler jobb och en hållbar tillväxt. Paketet innehåller satsningar på en svensk sol- och vindkraftsindustri, en utbyggd järnvägstrafik med bl.a. satsningar på höghastighetsbanor och ökat banunderhåll, en utökning av kollektivtrafiken, klimatsmarta hyreshus och en grön svensk fordonsindustri. Satsningen på järnvägsutbyggnaden ger ca 8 000 jobb . V, s och mp förslår ett ROT-avdrag som även omfattar flerfamiljshus. På så sätt kan 50 000 lägenheter renoveras och 15000 jobb skapas. Många av de ungdomar som lämnar gymnasiet kommer att kliva rakt ut i arbetslöshet. Erfarenheten kris visar vilka negativa effekter det får på både kort och lång sikt. Därför lanserar v, s och mp tillsammans en ungdomssatsning. Vår satsning innehåller bl.a en utbildningssatsning på unga utan fullständiga gymnasiebetyg, traineeprogram i välfärden, fler lärlingsplatser och fler utbildningsplatser på komvux, kvalificerad yrkesutbildning och högskola. Vår beredskap för krisen är väl rustat för lågkonjunkturen jämfört med många andra länder. Men regeringen väljer att inte utnyttja de starka statsfinanserna för att skapa trygghet och investera i nya jobb. I stället riskerar regeringen att krisens konsekvenser blir betydligt värre för både enskilda och samhällsekonomin. Vi vill öka beredskapen för krisen genom att rusta upp a-kassan och sjukförsäkringen så att de motsvarar människors behov av trygghet. Vi vill också se ett rättvisare skattesystem som motverkar de växande inkomstklyftorna i samhället. analyserar nyliberalismen och dess grund för finanskrisen i motionen och lägger fram en rad förslag på åtgärder. Bland annat föreslås att en kommission tillsätts för att ta fram förslag på nationell och internationell nivå i syfte att förebygga och förhindra att något liknande inträffar igen. Vi pekar på behovet av en stramare reglering av de finansiella marknaderna, däribland en skärpning av bankernas kapitaltäckningskrav. Vi föreslår också att en statlig utredning tillsätts för att öka det statliga bankägandet och se över konkurrenssituationen på bankmarknaden. Detta kan exempelvis ske genom att öppnar lokalkontor runtom i landet och att sparbankernas lagstiftning ses över i syfte att stimulera de lokala bankkontoren. En politik för ökad tillväxt och minskade klyftor har analyserat ekonomiska politik. politik gör att arbetslösheten blir lägre, att tillväxten ökar och att statens finanser blir starkare. Genom minskad arbetslöshet förstärks hushållens ekonomi. Analysen visar vad som händer med ekonomi om vi byter regeringens ekonomiska politik till . Antalet arbetslösa minskar med ca 40 000 personer . 2011 är siffran ca 50000. BNP blir högre . Sparandet i de offentliga finanserna ökar med sammanlagt . 4.1Finanskrisen förlopp och orsaker8 4.2Finanskrisens globala och realekonomiska effekter12 5.3Den finansiella sektorn och kapitalförsörjningen22 5.4Kvinnor största förlorarna på regeringens politik24 6.2Regeringens ekonomiska politik är en politik för låga löner30 6.3Klyftorna växer med rasande fart31 6.5Ett ökat verkligt utanförskap34 6.6Raserad och missriktad arbetsmarknadspolitik35 7Behovet av ett grönt stimulanspaket en 7.3Förslag på ett grönt stimulanspaket en för Sverige41 7.3.1Investeringar som ger jobb på kort sikt41 7.3.2Investeringar som ger jobb på längre sikt50 8Fler jobb i välfärden51 8.1Den offentliga sektorn måste växa51 8.2Stoppa uppsägningarna i kommunerna!53 8.3Gammal moderat politik gör comeback55 8.4Höj kvaliteten i välfärden!56 8.5Bättre välfärdstjänster ger bättre jämställdhet57 9Utbildning för jobb och en aktiv arbetsmarknadspolitik58 9.1Bygg ut högskolorna och universiteten59 9.4Industrilyft för ökad konkurrenskraft60 9.7Ge alla unga en chans64 9.7.2Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola65 9.7.4Praktik- och karriärcoachning på högskolan66 9.7.5Praktik för nyutexaminerade akademiker66 9.7.6Starta eget för unga66 9.7.7Snabbare och mer flexibla insatser för långtidsarbetslösa ungdomar66 9.7.8Snabbare och mer flexibla vägar till aktiva insatser67 9.7.9Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning67 9.7.10Möjlighet till längre praktik och utbildningar67 9.7.11Lärlingsplatser för långtidsarbetslösa ungdomar68 10En trygg arbetsmarknad med plats för alla68 10.1Stöd till personer med funktionshinder69 11En socialförsäkring för alla72 11.1Ta kvinnors ohälsa på allvar73 12.1Både nedskärningar och skattehöjningar med regeringens politik73 12.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter75 12.6Skatter för ekonomisk jämställdhet78 13.2Öka statens ägande i banksektorn80 13.3Fler lokala aktörer ökar bankkonkurrensen82 13.4Riktlinjer för finansiell reglering82 14Finans- och penningpolitikens inriktning83 14.2Riktlinjer för finans- och penningpolitiken96 15Ett budgetförslag för jobb och rättvisa99 15.1Realekonomiska och finansiella effekter av budget99 15.1.1Utredningstjänstens analys har starkt stöd i den internationella forskningen102 15.2Finanspolitiska överväganden och det finansiella sparandet104 16.1Konkreta banprojekt med byggstart eller inom ett år105 16.1.1Underhållsåtgärder ()105 16.1.2Plattformsförlängningar GöteborgAlingsås och GöteborgKungsbacka ()105 16.1.3Upprustning av järnvägar för gruvdrift i ()106 16.1.4Utredning och projektering av höghastighetsjärnväg ()106 16.2Konkreta vägprojekt med byggstart eller inom ett år106 16.2.1Sidoområdesåtgärder, miljöåtgärder, ny beläggning m.m. ()106 16.2.2E4 BovikenRosvik () ()106 16.2.3Mitträckessatsningar i olika delar av landet ()106 16.2.4Upprustning av vägnät ()106 18Ge alla unga en chans108 Ge alla nittiotalister en chans108 18.1.1Sommarundervisning för studenter utan grundläggande behörighet109 18.1.310000 fler sommarkurser i högskolan110 18.1.4Karriär- och studierådgivning till unga110 Investera i utbildning och praktik som ger jobb110 18.2.2Fler utbildningsplatser på komvux, KY och högskola112 18.2.4Praktik- och karriärcoachning på högskolan112 18.2.5Praktik för nyutexaminerade akademiker112 18.2.6Starta eget för unga112 Snabbare och mer flexibla insatser för långtidsarbetslösa ungdomar113 18.3.1Snabbare och mer flexibla vägar till aktiva insatser113 18.3.2Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning114 18.3.3Möjlighet till längre praktik och utbildningar114 18.3.4Lärlingsplatser för långtidsarbetslösa ungdomar114 19.5Upp till i grön bonus: kombinerad skrotnings- och miljöbilspremie117 19.6Stimulans för utbyggnad av infrastruktur för nya bränslen117 19.8Omställning av tunga fordon117 avslår regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken. godkänner utgångspunkter för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda frågan om förutsättningar för att utöka det statliga bankägandet (se kapitel 13:2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda frågan om hur fler lokala aktörer, gärna i form av sparbanker, kan ges förutsättningar att starta bank (se kapitel 13:3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidigarelägga infrastrukturinvesteringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att införa ett ROT-stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om miljöfordon. 4.1Finanskrisen förlopp och orsaker Finanskrisen har resulterat i en global lågkonjunktur. Men dess epicentrum och orsaker kan till stora delar härledas till så där tar vår analys sin början. Den utlösande faktorn till finanskrisen var en amerikansk fastighetsbubbla. När fastighetspriserna började falla fick alltfler amerikanska hushåll svårigheter med sina huslån. Detta resulterade i stigande kreditförluster för bankerna och andra företag i den finansiella sektorn. När sedan de amerikanska myndigheterna meddelade att de inte tänkte gå in och rädda investmentbanken från konkurs drabbades de finansiella marknaderna av ren panik. Om inte de amerikanska myndigheterna tänkte rädda en stor investmentbank som , vilka finansinstitut kunde då gå säkra tycktes aktörerna på de finansiella marknaderna resonera. Den omedelbara följden blev att aktiebörsen rasade och krediterna i princip upphörde. Det visade sig snabbt att kreditförlusterna i bara var toppen av ett . Den amerikanska fastighetsbubblan hade bl.a. drivits upp av s.k. subpremielån, dvs. bostadslån till låntagare med svag betalningsförmåga. Dessa lån hade sedan ompaketerats till olika typer av värdepapper1 och sålts vidare på de finansiella marknaderna. När sedan fastighetspriserna började falla förlorade dessa värdepapper snabbt sitt värde. Krisen förvärrades av att det förelåg betydande osäkerhet om exakt var i det finansiella systemet dessa dåliga lån befann sig. Paniken var därmed total på de amerikanska finansiella marknaderna , och det kapitalistiska systemet var hotat i grunden. I detta läge beslutade den amerikanska kongressen om ett gigantiskt räddningspaket till den finansiella sektorn på . sänkte den amerikanska styrräntan till . Dessa åtgärder förhindrade ett totalt samhällsekonomiskt sammanbrott. Men den finansiella krisen blottlade att den amerikanska ekonomin, och för all del hela världsekonomin, vilade på en bräcklig grund. Fastighetsbubblan var ett resultat av ytterligare en bubbla en kreditbubbla. Den amerikanska ekonomin hade länge levt över sina tillgångar, vilket manifesteras i ett stort och löpande underskott i bytesbalansen se diagram 1 nedan. En negativ bytesbalans är liktydig med ett negativt sparande i ekonomin som helhet. Den amerikanska offentliga sektorn gick, och går, med betydande underskott, och de amerikanska hushållen har varit kraftigt skuldsatta. Skuldsättningen har sin grund i flera omständigheter. En central faktor är den amerikanska ekonomiska politiken i allmänhet, och dess (brist på) fördelningspolitik i synnerhet. har de samlade inkomstökningarna i till att smått ofattbara gått till den rikaste tiondelen i samhället.2 Den amerikanska arbetar- och medelklassen har alltså knappt fått några inkomstökningar över huvud taget. har deras kostnader för sjuk- och hälsovård ökat mycket kraftigt. Den amerikanska arbetar- och medelklassen har med andra ord varit under stark press. För att någorlunda hålla jämna steg med de övre samhällsskikten och för att kunna köpa det som är den amerikanska medelklassens statusmarkörer har hushållen skuldsatt sig i allt högre utsträckning. De ovan nämnda subpremielånen kan bl.a. ses som ett tecken för denna strävan. Subpremielånen är därtill ett uttryck för bankernas och bostadsinstitutens kortsiktighet och osunda belöningssystem, då stora delar av lönerna i dessa företag är kopplade till kreditvolymerna. För att dessa lån skulle bli lönsamma ur såväl låntagarnas som långivarnas3 synvinkel krävdes kontinuerligt stigande fastighetspriser. När priserna sedan började falla fick många amerikanska hushåll med dessa lån betalningssvårigheter, vilket resulterade i betydande kreditförluster i de amerikanska finansiella företagen. bytesbalans i % av BNP och den offentliga sektorns finansiella i % av BNP Källa: (), dnr 2009:429. De extrema inkomstskillnaderna i det amerikanska samhället är till stor del ett resultat av den ekonomiska politik som, med endast smärre undantag, förts i alltsedan inträde på den internationella politiska scenen . Stora skattesänkningar för de redan välsituerade har varit de bärande inslagen i denna politik. Teorin bakom politiken är att de högavlönades skattesänkningar ska sippra ned till de breda folklagren via de övre skiktens konsumtion. Denna politik har i fått benämningen Trickle-down economics och på svenska hästskitsteoremet. Det står nu helt klart att denna politik har misslyckats kapitalt. De breda amerikanska folklagren har knappt fått några inkomstökningar över huvud taget, medan överklassen tjänat enorma summor på den förda politiken medel som sedan i stor utsträckning placerats i riskfyllda finansiella instrument som derivat och hedgefonder.4 De amerikanska finansiella företagen har också i många fall varit skuldsatta även innan krisen vilket avspeglades i hög skuldsättningsgrad i balansräkningarna och framför allt var deras tillgångar placerade i finansiella instrument med mycket hög risk. Utöver subpremielånen har ofantliga belopp placerats i riskfyllda värdepapper som olika typer av derivat. Noterbart i sammanhanget är att den finansiella regleringen beträffande handeln med derivat är synnerligen bristfällig. När detta skrivs har den amerikanska försäkringsjätten tagit emot osannolika i stöd från de amerikanska myndigheterna. En stor del av AIG:s förluster härrör från spekulation i särskilt riskfyllda derivatinstrument, s.k. (den närmaste svenska översättningen är kreditderivatswappar). De amerikanska finansiella företagens placeringar i olika typer av riskabla värdepapper i allmänhet och kreditderivaten i synnerhet var en starkt bidragande orsak till finanskrisen. Handeln med kreditderivat har i det närmaste exploderat . Den utestående volymen på kreditderivatmarknaden uppgick till nära . För att förstå storleken på denna siffra kan den ställas i relation till det samlade värdet på världens samtliga aktiemarknader som uppgick till . Handeln med derivat är mycket stor i . Detta gäller dock inte för kreditderivaten, vilket beror på att handeln med företagsobligationer är begränsad i . En pikant detalj i sammanhanget för svenskt vidkommande är att vice riksbankschef i ett tal inför Finans & Försäkring så sent som konstaterade att: Min bedömning är att fördelarna med kreditderivaten överstiger riskerna för samhällsekonomin.5 De finansiella företagens riskfyllda agerande berodde på flera olika förhållanden. Till att börja med kan vi konstatera att den amerikanska ekonomins stora negativa sparande (vilket har sin spegelbild i de stora och löpande underskotten i bytesbalansen) medförde ett överskott på kapital. Detta kapital söker då naturligtvis efter bästa möjliga avkastning. Härvidlag har de s.k. skatteparadisen bidragit till finanskrisen. Skattebortfallet till skatteparadisen har satt press på olika nationella regeringar att försöka locka tillbaka det flyende kapitalet. Man har därför på olika sätt sökt skapa så förmånliga villkor som möjligt för kapitalet. Ett sätt har varit att ge finanskapitalet stora friheter, dvs. genomföra olika typer av finansiella avregleringar. Det svaga finansiella regelverket har gjort det möjligt för finanskapitalet att ägna sig åt ökad spekulation i riskfyllda värdepapper. Men de bristande regleringarna av de finansiella marknaderna i såväl som de flesta andra västländerna kan inte enbart skyllas på skatteparadisen. I grund och botten är det ett utslag av en tämligen dogmatiskt marknadsliberal ideologi som varit förhärskande , där grundtesen har varit att får bara marknaderna sköta sig själva, fria från statliga interventioner och regleringar, så maximeras välståndet inte bara för storkapitalets aktörer utan även för vanligt folk. Denna politik har prövats och inte visat sig hålla mot verkligheten. I stället har den resulterat i en världsomspännande recession där miljontals människor förlorat sitt levebröd och i oöverblickbara sociala konsekvenser. Vi har också kunnat se att lågkonjunkturen förvärrats till följd av att många länder saknat sociala skyddsnät i form av robusta arbetslöshets- och socialförsäkringar. Den stigande arbetslösheten har då slagit extra hårt mot den inhemska efterfrågan eftersom de personer som förlorar sina arbeten förlorar merparten av sin köpkraft. En annan faktor som bidragit till kreditbubblan i allmänhet, och den särskilt riskfyllda spekulationsverksamheten i synnerhet, bottnar i de finansiella företagens belöningssystem. Ledande skikt i de finansiella institutionerna har haft stora delar av sina löner kopplade till omsättningen (kreditvolymerna) och till kortsiktiga resultatmål, vilket uppmuntrat riskabel kreditgivning och placeringar i riskfyllda värdepapper. Kreditexpansionen närdes också länge av en global expansiv penningpolitik, inte minst under den förra chefen för den amerikanska , samt av att riskpremierna på krediter under stora delar var onaturligt låga. 4.2Finanskrisens globala och realekonomiska effekter När fastighetsbubblan sprack i resulterade detta i kraftigt fallande tillgångspriser på fastigheter och aktier. Med fallande fastighetspriser fick de redan skuldtyngda amerikanska hushållen det allt svårare att klara hus- och kreditkortsräkningarna, vilket spädde på bankernas kreditförluster. Som nämndes ovan förvärrades den finansiella osäkerheten av att många lån hade delats upp, ompaketerats och sedan sålts vidare till andra finansiella institutioner, även utanför . Kreditrisken för dessa nya finansiella instrument är i många fall svåra att värdera. Problemen med värderingen och ovissheten var i det finansiella systemet att de dåliga lånen fanns och ökade riskpremierna på krediter, vilket fick till följd att tillgången på krediter ytterligare minskade. Problemen för företag och hushåll att få tag på krediter medförde ett kraftigt fall i efterfrågan i den amerikanska ekonomin. Den privata efterfrågan föll ytterligare på grund av att hushållens förmögenheter minskade som ett resultat av fallande priser på fastigheter och aktier. Denna efterfrågechock medförde direkt att många företag fick problem, och antalet sysselsatta minskade snabbt. Denna utveckling fallande tillgångspriser framför allt bostäder och aktier, kreditförluster i den finansiella sektorn, ökad arbetslöshet och minskad efterfrågan innebar och innebär alltjämt att den amerikanska ekonomin har hamnat i en negativ spiral där ökad arbetslöshet leder till minskad efterfrågan på varor och tjänster, ökande betalningssvårigheter för de amerikanska hushållen och kreditförluster för bankerna, vilket leder till ytterligare kreditåtstramning osv. I figur 1 nedan visas vår analysram beträffande finanskrisens förlopp och orsaker samt dess realekonomiska konsekvenser. Det som började som en amerikansk finanskris utvecklade sig snabbt till en världsomspännande ekonomisk kris, vilket har sin grund i framför allt tre förhållanden. För det första innebär en djup amerikansk lågkonjunktur lägre efterfrågan på olika exportföretags varor och tjänster. På grund av den amerikanska ekonomins storlek medför en amerikansk efterfrågechock snabbt minskad efterfrågan i de flesta av världens länder. För det andra är de finansiella marknaderna och flera av de större finansiella institutionerna sammanflätade över nationsgränserna. Stora volymer av ompaketerade subpremielån har sålts till finanshus utanför , inte minst till företag i . Sammantaget har detta inneburit att de internationella finansiella marknaderna fungerar dåligt med höga riskpremier och brist på krediter. För det tredje så uppdagades det i den amerikanska finanskraschens spår att många andra länder hade sina egna fastighets- eller kreditbubblor. Så även om lågkonjunkturens utveckling utanför uppvisar vissa skillnader mellan olika länder, är det ändå slående hur likartat recessionens förlopp har varit i de flesta länder. Minskad efterfrågan från slår på exportföretagen. Kreditförluster och osäkerhet i den finansiella sektorn driver upp riskpremierna. Företag och hushåll får svårt att få krediter. Fallande priser på aktier och fastigheter reducerar hushållens förmögenheter, vilket minskar deras efterfrågan på varor och tjänster. Allt detta samverkar till en efterfrågechock på företagens varor och tjänster, med stigande arbetslöshet som följd. De arbetslösa förlorar stora delar av sina inkomster, vilket i sin tur leder till ytterligare fall i den samlade efterfrågan. Och när konjunkturen är så svag drar sig bankerna för att låna ut pengar till företag och privatpersoner, och ekonomin hamnar i en ond spiral. I ekonomiskt oroliga tider ökar i allmänhet hushållen sitt sparande. När hushållen ökar sitt sparande och den privata efterfrågan kollapsat måste staten gå in och minska sitt sparande och med olika finanspolitiska stimulanser motverka fallet i den samlade efterfrågan. Därför lägger olika länders regeringar nu fram stora finanspolitiska paket för att kompensera det privata efterfrågebortfallet. Dock inte den svenska, vilket har lett till att som i utgångsläget stod starkt rustat för att möta lågkonjunkturen med extremt starka offentliga finanser, stora och löpande överskott i bytesbalansen samt en förhållandevis solvent banksektor nu hör till de länder där tillväxten sjunker mest och arbetslösheten ökar fortast. Vi utvecklar detta närmare i avsnitt 6.1 senare i motionen. Det är t.o.m. så att den svenska bruttonationalprodukten (BNP) väntas falla mer än bruttonationalprodukten i och finanskrisens epicentrum vars banksektorer drabbats av kreditförluster i betydligt högre utsträckning än den svenska, se diagram 2 nedan. Någon kanske invänder att drabbats särskilt hårt för att vi är ett litet och starkt exportberoende land. Men de flesta andra jämförbara länder vars ekonomier är lika exportberoende som den svenska förefaller klara sig betydligt bättre. Den svenska BNP:n beräknas falla med 4,. Motsvarande siffror för , och är 2,5, 1,0 och 3,. Procentuell förändring av BNP2009 Källa: VP 09 och KI, Analysunderlag . Trots att dagens globala finansiella kris är orsakad av den industrialiserade världen, med i spetsen, så kommer den att slå hårdast mot världens fattigaste länder. Länder drabbas naturligtvis olika, bl.a. beroende på hur pass avreglerade deras nationella ekonomier är. När den fattiga världen drabbas är det de fattiga kvinnorna som drabbas hårdast och riskerar att bli krisens största förlorare.