mot · GX02N217 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett system för återföring av medel från vattenkraftsproduktionen till kommuner och regioner där produktionen sker. av produktion av vattenkraft sker i de sju skogslänen. Vattenkraften produceras lokalt men är en av de viktigaste källorna till hela gemensamma välstånd. produceras ungefär grön, förnybar el, nästan hälften av landets produktion, av det strömmande vattnet. I och med den nödvändiga omställningen till ett klimatsmart och långsiktigt hållbart samhälle vi står inför kommer vattenkraftens betydelse och värde att öka ytterligare. I är det en självklarhet att de kommuner och fylken som släppt till sina strömmar till den gemensamma kraftproduktionen ska ersättas för de ingrepp i naturen vattenkraftsutbyggnaden har medfört. Stora områden har dämts över när vattenkraften byggdes ut, älvar har torrlagts och möjligheterna till jord- och skogsbruk, friluftsliv, jakt, fiske och turism har försämrats eller omöjliggjorts. återförs till de norska vattenkraftskommunerna/fylkena. Dessa medel ger de ungefär 170 fjäll- och glesbygdskommunerna, där vattenkraften produceras, möjlighet att hålla en hög och bra samhällsservice åt företag och medborgare. Systemet med återföring av vattenkraftsmedel är ett viktigt inslag i framgångsrika distriktspolitik för att ge alla delar av landet förutsättningar för utveckling och tillväxt. På den svenska sidan av Kölen är situationen annorlunda. Här får de kommuner och bygder, där vattenkraftsproduktionen sker, en mycket liten ersättning för de ingrepp utbyggnaden har inneburit. De mycket stora värden som vattenkraften genererar hamnar nästan helt i kraftbolagens kassakistor eller i statskassan. Stora svenska vattenkraftskommuner som i och i hör till de kommuner som tvingas ha landets högsta skattenivå. De kämpar ständigt mot avfolkning och försämrad skattekraft. Med ett norskt system skulle dessa kommuner, som har gott om plats och en god miljö, ha kunnat bygga en attraktiv miljö där många hade velat arbeta och bo. Medan lokalsamhället i får del av de lokala naturresurserna och de värden dessa genererar är resursrika lokalsamhällen i utsatta för ett närmast kolonialt synsätt. Så får det inte fortsätta! Föreningen () med ett fyrtiotal medlemskommuner från till arbetar för att ett system liknande det norska ska införas även i . strömmar rikedomarna från vattenkraften till för att sedan i mindre del komma tillbaka i form av skatteutjämning eller regionalpolitiskt stöd. Detta ger det falska intrycket att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare när de i själva verket är stora bidragsgivare till den gemensamma välfärden. Det är nu hög tid att även vattenkraftskommuner får del av de stora värden som genereras lokalt. De bygder där värdeskapandet sker har också rätt att få en rättmätig del av de värden som skapas och en rimlig ersättning för de naturingrepp som utbyggnaden av vattenkraften medfört. Eftersom skattesystemen skiljer sig åt kan inte rakt av kopiera system för vattenkraftsåterföring. Därför föreslår vi att som ett första steg hälften av den fastighetsskatt på vattenkraftsanläggningar, närmare 3miljarder kronor, som staten tar in i stället går till vattenkraftskommunerna. bör en utredning tillsättas för att utforma ett långsiktigt svenskt system för återföring av vattenkraftsmedel. har beslutat ansluta sig till det svenska systemet med gröna elcertifikat och vi kommer snart att få en gemensam certifikatmarknad för att stärka den förnybara energiproduktionen på den skandinaviska halvön. bör nu ta efter och införa ett system för återföring av vattenkraftsmedel. Det är en viktig del av en distriktspolitik för att ge alla delar av likvärdiga förutsättningar för utveckling och tillväxt.