mot · GX02MJ358 · 2009-10-02 00:00:00 — För detta krävs att nämndens ledamöter hålls väl informerade om vilka djurförsöksfria alternativ som finns, till exempel genom att de djurförsöksetiska nämnderna förstärks personalmässigt och får tillgång till experter på alternativa metoder. avlivas ungefär 1,3 miljoner minkar och några tusen chinchillor i svenska pälsfarmar för sina pälsars skull. är ett icke-domesticerat och mycket aktivt djur med stort behov av rörelse och är väl anpassad till ett liv i vatten. Men varken behov av rörelse eller dess behov av vatten att simma i kan tillfredsställas i de trånga ståltrådsburarna upp till tre minkar delar på en bur som inte är större än en uppslagen kvällstidning vilket lett till stora problem med beteendestörningar som stereotypier (meningslösa rörelser som upprepas på samma sätt ) och stympning (djuren biter varandra eller sig själva). Chinchillan är en liten sydamerikansk gnagare som i frihet kan leva tillsammans med ett hundratal andra chinchillor i en koloni. På pälsfarmerna hålls de dock i burar och aldrig fler än ett par stycken i varje bur. tog 2003 fram föreskrifter för chinchillafarmer som dock fortfarande inte trätt i kraft. Så länge chinchillor farmas ska det självklart finnas stränga föreskrifter för det. Vi ser dock ingen anledning att överhuvudtaget acceptera djurhållning som dras med så stora djurskyddsproblem till så liten nytta. Pälsfarmer bör därför förbjudas helt, precis som redan skett i bland annat och . Djur på cirkus riskerar att drabbas av problem som bland annat orsakas av begränsade utrymmen och att de ska klara ett klimat de kanske inte är anpassade till. Cirkusens verksamhet bygger på att den befinner sig på resande fot. Resandet och de omständigheter som transporten innebär kan orsaka stress hos djuren. Många av de konster som djuren utför är onaturliga för dem, och kan i vissa fall ge skador. Exempel på detta är elefanter som står på bakbenen, något som elefanterna mycket sällan gör i frihet och som kan ge ledskador. Djur som turnerar med cirkusar i uppträder vanligtvis utomlands under andra delar av året. Detta bidrar till att svenska myndigheter saknar insyn i stora delar av verksamheten, bland annat i vilka träningsmetoder som används för att förmå djuren att utföra konsterna. Det lidande som riskerar att drabba djuren motiveras endast av att vissa människor roas av djur som utför mer eller mindre onaturliga konster. Vi har svårt att se att cirkusdjurens liv står i överensstämmelse med djurskyddslagens krav på naturligt beteende och skydd mot onödigt lidande och vill därför införa ett uttryckligt förbud mot användning av djur på cirkusar, precis som exempelvis och Bosnien redan har gjort. Djurskyddsproblemen inom travsporten, där hästarna utsetts för ingrepp, plågsam utrustning, spödrivning m.m. i jakt på de stora prispengarna, har uppmärksammats alltmer . Vi ser fram emot den översyn som utlovas i djurskyddslagsutredningen, men önskar att även hundkapplöpning kunde ägnas samma uppmärksamhet. Om något torde djurskyddsriskerna vara större där, då hundarna är betydligt billigare än hästar och därmed riskerar att bli en slit- och slängvara som sköts dåligt och avlivas när de inte längre håller måttet. Vi ser ingen anledning att överhuvudtaget tillåta kommersiell hundkapplöpning. ska även föreslå en skärpning av lagstiftningen kring sexuellt utnyttjande av djur. Det är mycket välkommet, men borde kompletteras med ett förbud mot djurpornografi liknande det för barnpornografi. Utomlands förekommer bland annat tjurfäktning och andra former av djurplågeri som underhållning. När EU ska ta fram en handlingsplan för djurskydd bör driva på så att sådant djurplågeri förbjuds. I finns ett okänt antal hemlösa katter. Många tidigare innekatter far mycket illa eftersom de varken är vana eller tränade att klara sig själva. Katter förökar sig relativt snabbt, vilket leder till att antalet hemlösa katter kan växa snabbt.För att komma tillrätta med detta krävs åtgärder, gärna i samarbete med de ideella organisationer som arbetar med att ta hand om katter. Bakom varje hemlös katt finns ursprungligen oftast en ägare som har brustit i sitt tillsynsansvar. Kattens utsatthet beror också på dess låga status. Därför behövs statliga insatser som syftar till att stärka kattens status. Till exempel bör krav på obligatorisk ID-märkning av katter införas och ett obligatoriskt statligt katt- och ägarregister upprättas. En kattansvarsutredning för att genomlysa och förbättra katternas situation bör också tillsättas. Det finns ingen särskild reglering av vilka redskap och annan utrustning för sällskapsdjur som får säljas, även om det är förbjudet att använda viss utrustning som t ex elhalsband. Ett uppmärksammat exempel är ett specialdesignat stryphalsband för hundar, som består av tre band som sätts kring hundens huvud. Det översta bandet är mycket tunt och placeras alldeles bakom hundens öron där huden är tunn och där känsliga nerver, tunna ben och strupbenet ligger oskyddade. Skador som uppmärksammats till följd av detta är blödningar i matstrupen, sväljningssvårigheter, spasmer i matstrupen samt många fler skador som kan uppkomma till följd av användning av strypkopplet. Till att börja med bör försäljning av utrustning som orsakar smärta för djuren förbjudas, även om det kan finnas behov av en dispensmöjlighet om det finns veterinärintyg. Ett sådant förbud är lättare att kontrollera än ett förbud mot användning, och bör utformas på ett sådant sätt att det inte går att kringgå genom att endast något modifiera de förbjudna objekten. Det kan även vara aktuellt att se över om djurutrustning på något sätt bör förprövas ur djurskyddssynpunkt. Djurskyddshänsyn måste vara en viktig del av jakten. Vi tar avstånd från alla typer av jakt som innebär stor risk att det jagade djuret lider. Plågsam jakt, som jakt med fällor, grytjakt och jakt med levande lockbeten, ska förbjudas. Skadeskjutningarna måste minimeras, till exempel genom obligatoriska årliga skjutprov för jägarna. Även arbetet mot tjuvjakt bör förstärkas, t ex genom krav på märkning av skotermattor. Uppfödning och utsättning av änder, rapphöns och fasaner enbart i syfte att jaga dem bör förbjudas. Många människor försöker minska sin köttkonsumtion eller väljer bort kött helt. För många bottnar det i ett etiskt ställningstagande en strävan efter att inte åsamka andra varelser lidande men det finns också många andra skäl. Rapporter om djuruppfödningens klimatpåverkan har gett förnyad aktualitet åt diskussionen om den globala köttkonsumtionens miljökonsekvenser, som utöver klimatet också involverar problem som övergödning, avskogning och vattenbrist. Animaliska livsmedels höga areal- och resursförbrukning jämfört med vegetabiliska livsmedel väcker frågor om solidaritet med världens svältande. Ytterligare andra oroas över sambandet mellan animaliekonsumtion och ohälsa. Det finns alltså goda skäl att stödja en minskad animaliekonsumtion och underlätta för dem som vill avstå från kött och andra animaliska produkter. En beskattning av animaliska livsmedel för att kompensera för deras miljöpåverkan bör utredas. I skolor, på sjukhus, på dagis, på äldreboenden och i andra offentliga verksamheter ska det vara en självklar rätt att kunna välja fullvärdig vegetarisk mat eller veganmat, utan krav på intyg från föräldrar eller läkare. Den offentliga upphandlingen bör styras mot minskad köttkonsumtion, t ex genom större inslag av vegetarisk mat inom försvaret, i fängelser osv. De animaliska produkter som fortfarande köps in bör leva upp till högt ställda djurskyddskrav, genom att myndigheter tar fram djuretiska policyer för sina inköp. I exempelvis och kommuner har man visat att det går att ställa krav på att livsmedel som köps in ska motsvara svenska djurskyddskrav. I WTO-förhandlingarna bör driva på för att djurskyddskrav inte ska betraktas som handelshinder, utan samma djurskyddskrav ska gälla för djur och animaliska produkter som importeras som för djur som föds upp i .