ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02U214 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt analysera ett svenskt medlemskap i . Det råder bred enighet i riksdag om att vårt land inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i Europeiska unionen eller ett annat nordiskt land. I detta ligger också en förväntan om att dessa länder kommer att agera på samma sätt om skulle drabbas. Grundsynen i detta är i stort densamma som finns inskriven i Natofördraget, vilket flertalet av EU:s medlemsländer undertecknat. Trots detta frågar sig många stater om Nato följer de tre musketörernas devis, en för alla, alla för en, eller om Nato utvecklats till något annat än vad det var . var garanten inom Nato och satte gränserna för organisationens agerande. Det var en av anledningarna till att Nato inte gjorde några hjälpaktioner i eller i . I och med murens fall 1989 förändrades världen. Säkerhetsstrukturerna föll och en ny organisation kom till, , som har drag av FN:s uppbyggnad. I exempelvis har medverkat via militära observatörer för att kontrollera att inga militära aktioner sker. bör man vara medveten om att en av orsakerna till agerande är tänkta medlemskap i . Många av de gamla , exempelvis , och , sökte snabbt medlemskap i för att trygga landet mot ryska övergrepp. Vi kan konstatera att Nato utöver denna historiskt symboliska åtgärd utför många internationella insatser i syfte att motverka terror och andra övergrepp mot civilbefolkningen. Exempel på sådana aktioner är insatserna i och på . I dessa operationer ställer upp under Natobefäl trots att vi inte är medlemmar i organisationen. Arbetssättet i dessa länder har gett många hopp om att Nato skulle utvecklas till en internationell och effektiv polisstyrka, något som FN saknar. Nyckelländer inom Nato, exempelvis , ser det som positivt om Nato utvecklas i den riktningen. En sådan utveckling skulle förmodligen också ses som positivt av länder som , och . skulle som medlem i Nato kunna driva på utvecklingen i den riktningen. Med erfarenheter från och Nato finns såväl kunskap och teknologi som redskap för att snabbt undanröja terroristhot och motverka övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. En sådan organisation, med bred förankring i de demokratiska staterna, är inte en försäkring mot terrorism. Däremot är den en bra organisation för att träna folk och material för uppdrag utanför det egna territoriet i syfte att värna mänskliga rättigheter. Som vi ser det är det självklart att är en aktiv aktör i det arbetet. För att klara uppgiften krävs ett medlemskap i . I ett land med lång tradition av alliansfrihet krävs det politiskt mod och aktörer som vågar ta ledartröjan för att säkra vår värld mot terrorhot. För som medlem i EU, som aktiv aktör i Natooperationer och som ett land som aktivt arbetar för de mänskliga rättigheterna är det naturligt att också bli fullvärdig medlem i Nato. En snabb analys av frågan är därför nödvändig, vilket bör ges regeringen till känna.
mot · GX02U215 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla det jordbruksbaserade biståndet. utan gränser visar i en ny rapport att skurit ner andelen av biståndet som går till jordbruk , trots att tre av fyra av jordens fattigaste människor, de som lever på högst , bor på landsbygden i utvecklingsländerna och de flesta av dem lever på jordbruk. gick av det svenska utvecklingsbiståndet till jordbruk, enligt statistik från . Två decennier senare har siffran sjunkit till . Även andra rika länder har minskat på jordbruksbiståndet. har minskat mer än de flesta. Rapporten mot de fattigaste ställer det kraftigt sänkta biståndet till jordbruket i kontrast till statistiken som visar att antalet undernärda i världen inte minskar. Nära 900 miljoner människor kan inte äta sig mätta. Paradoxalt nog så ägnar sig de flesta av dem åt att odla mat. och andra rika länder måste åter börja satsa på bistånd till jordbruket, annars kommer världssamfundet inte kunna uppfylla alla stolta deklarationer om att halvera fattigdomen. Det finns tecken som inger hopp. Biståndsgivarna har åter börjat intressera sig för jordbruket, även om det än så länge inte ger utslag i statistiken. Även regeringarna i utvecklingsländerna verkar ha insett det nödvändiga i att utveckla jordbrukssektorn. De ökade priserna på livsmedel ger bönder i fattiga länder en chans att äntligen få anständigt betalt för sitt slit. Det innebär i sin tur större möjligheter för biståndsprojekt inom jordbruket att bli hållbara på lång sikt. säger i en ny rapport att ekonomisk tillväxt inom jordbruket är minst två gånger så effektivt som tillväxt inom andra sektorer, när det gäller att minska fattigdomen.
mot · GX02U216 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklade kontakter med . har , liksom de flesta EU-länder, en avvaktande hållning till ansökan om EU-medlemskap. Så länge inte fullt ut uppfyller Köpenhamnskriterierna, dvs. de krav EU-länderna ställer på blivande medlemmar, så kommer ett medlemskap inte kunna bli verklighet. Det första av dessa kriterier handlar om politiska krav såsom demokrati, pluralism, minoriteter, respekt för mänskliga rättigheter etc. Det är också här som brister. och EU:s övriga länder intar ett öppet förhållningssätt gentemot . Vi har en gemensam tullunion med och deltar i EU:s bistånds- och utvecklingsprogram. Även om vi ställer krav ska detta inte tolkas som om vi stängde dörren för framtida medlemskap. EU ska välkomna som medlem och bjuda in till medlemskapsförhandlingar när uppfyller Köpenhamnskriterierna. I avvaktan på detta är det viktigt att och övriga EU-länder håller dialogen med levande såväl i syfte att förbättra de mänskliga rättigheterna som att öka kontakterna i övrigt, t.ex. inom forskning och utbildning, mellan regeringar och parlament. bör därför för egen del utveckla intensiva kontakter på dessa områden. En intressant tanke, som bör prövas, är att bygga upp någon form av demokratiforum där svenska och turkiska parlamentariker såväl som representanter för turkiska, kurdiska och assyriska/syrianska organisationer i kan mötas för att utbyta åsikter och idéer.
mot · GX02U217 · 2009-09-29 00:00:00 — Frizon för kristna i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta initiativ till en kommission med syftet att de kristna assyrierna, syrianerna och kaldéerna ska erbjudas en frizon under FN:s överinseende. Det är oerhört angeläget att via FN uppmärksammar den svåra situationen för assyrier/syrianer/kaldéer i hela . Särskilt besvärlig är situationen i där kristna länge har varit utsatta för förföljelse. Terrorn mot kristna har förstärkts efter ockupation av . Hatet hos muslimer mot uttrycks i terrorhandlingar mot kristna grupper bland annat i form av bomber mot kyrkor. Många oskyldiga kristna har blivit offer för dessa terrorhandlingar. Det finns andra grupper i som också utsatts för förföljelse och som under FN:s överinseende fått en geografisk frizon för att få tryggare levnadsförhållanden. De kristna i behöver skydd och ett erkännande som ett förföljt folk med ett gemensamt språk och en gemensam kultur. Jag anser att aktivt bör driva på i FN för att få till stånd en frizon i under FN:s överinseende. , och framför allt , tar emot fler irakiska flyktingar än vad hela gör. En frizon i skulle kunna lindra lidandet och minska flyktingströmmarna och ge kristna flyktingar som så önskar en plats att återvända till. bör ta initiativ till en kommission för att de kristna assyrierna/syrianerna/kaldéerna ska erbjudas en frizon under FN:s överinseende i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta initiativ till en kommission med syftet att de kristna assyrierna/syrianerna/kaldéerna ska erbjudas en frizon under FN:s överinseende.
mot · GX02U218 · 2009-09-29 00:00:00 — Passkontroll inom och EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av passkontrollreglerna för resor inom och Schengen. För resor inom EU-området krävs än så länge pass för såväl EU-medborgare som icke EU-medborgare. känner många svenska medborgare med utländsk bakgrund sig kränkta när de stoppas för att de har en mörkare hårfärg eller ser lite annorlunda ut när de kommer in i från ett annat nordiskt land. Samma kränkning kommer nog att ske även när dessa reser inom Schengenområdet framöver om samma regler för passkontroll gäller även då. Det är diskriminerande och kränkande att en person stoppas bara för att han eller hon har ett annat utseende. En ökad kontroll vid yttre gräns och de nordiska ländernas yttre gräns bör vara tillräckligt. Medborgare i ett annat land utanför Schengenområdet reser fritt oavsett utseende inom Schengenområdet när vederbörande väl har passerat den yttre gränsen. När en person oavsett utseende nu reser inom och senare inom Schengen bör han eller hon inte stoppas för passkontroll. Den yttre gränsens kontroll bör räcka. Antingen får man fråga alla efter pass eller ingen alls. Det skall inte vara utseendet som är avgörande för passkontroll.
mot · GX02U219 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bistånd. Svenskt bistånd präglades och framåt av materiellt stöd till, som det hette då, underutvecklade länder. Många fabriker, skolor, sjukhus etc., som byggdes och utrustades med svenskt stöd, kom aldrig till användning därför att det i mottagarländerna inte fanns tillgång till utbildad personal. Ofta var det som bestämde vilken insats som skulle göras utan att fråga mottagarlandet vad som var deras behov. har en omsvängning skett. Sidas huvudsakliga stöd till enskilda organisationer, som engagerar sig i lokalt biståndsarbete, består av ekonomisk hjälp till utbildning, upplysningsverksamhet, aktiviteter för mänskliga rättigheter och demokratiprocesser. gällde policyn att organisationer som bidrog ekonomiskt för att stödja byggandet av exempelvis en skola eller ett sjukhus på någon plats i tredje världen fick lika mycket pengar genom Sida som de själv samlat in. arbetar Sida med materiellt stöd direkt till länder i tredje världen. Dock kan inte enskilda organisationer få stöd från Sida eller från ramorganisationer som Centrum eller Forum Syd för att bistå materiellt. Stöd kan endast utgå till enskilda organisationer om dessa arbetar med demokratiutveckling och mänskliga rättigheter. Ofta sker detta genom ekonomisk hjälp för att på plats kunna följa upp exempelvis ett demokratiprojekt. Enskilda organisationer får inget stöd för att t.ex. hjälpa till att utveckla hälso- och sjukvårdens materiella resurser i tredje världen. Vi vill att mänskliga rättigheter även fullt ut skall omfatta människor i tredje världen. Vi vill medverka till att folk i tredje världen ska kunna äta sig mätta och ha rimlig tillgång till hälso- och sjukvård. Vi vill medverka till att skapa demokrati i tredje världen. För att människor ska orka engagera sig i demokratiska processer måste de först ha en god hälsa och kunna äta sig mätta. Människor som svälter och är sjuka har inte kraft att arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter. Mänskliga rättigheter är inte enbart religions-, mötes-, demonstrations- eller åsiktsfrihet. Mänskliga rättigheter är t.ex. även tillgång till bra sjuk-, förlossnings- och hälsovård. Till detta krävs både utbildad personal och välfungerande medicinsk utrustning. Det är viktigt att Sidas bistånd även kan ges via enskilda organisationer som arbetar med materiellt stöd till hälsa och välstånd i tredje världen samt att biståndets inriktning bedöms utifrån mottagarens konkreta situation. i (s)
mot · GX02U220 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör vidta varje möjlig åtgärd för att verka för frigivandet av israelen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör vidta varje möjlig åtgärd för att säkerställa att internationella Röda Korset bereds tillfälle att besöka . Israelen togs , , till fånga av det palestinska regeringspartiet nära gränsen till . Shalit är en värnpliktig och korpral i den israeliska armén. Han är nu . Palestinska styrkor från Hamas militära gren hade tagit sig över gränsen via en tunnel nära Kerem Shalom-övergången i södra . Under attacken blev två israeliska soldater och två palestinier dödade och fyra andra skadade (inklusive Shalit). Palestiniernas krav var att 400 barn och kvinnor av mer än 9000 palestinska fångar i israeliska fängelser skulle släppas i utbyte mot Shalit. Sedan tillfångatagandet har Shalit hållits som gisslan av Hamas på okänd ort. Ingen vet var han är och ingen kan besöka honom eller kontrollera hans hälsotillstånd och övriga omständigheter. Det enda man vet är att han chockades vid tillfångatagandet, men att han är vid liv. Shalit tillfångatogs för att han är soldat i den israeliska armén. Han har inte påståtts eller anklagats för att ha begått något brott mot internationell humanitär rätt och inget tyder heller på att Hamas avser att föra en process mot Shalit för något krigsbrott. Vidare vägrar Hamas att låta företrädare för Röda Korset besöka Shalit. Tillfångatagandet av är ett brott mot folkrätten och krigets lagar. Enligt tredje får en kombattant inte straffas för att ha deltagit i stridigheterna, utan endast om han/hon har brutit mot internationell humanitär rätt ska han/hon ställas inför en domstol i en rättvis rättegång och kan därmed hållas som krigsfånge fram till dess. Vidare föreskriver tredje att alla krigsfångar ska registreras. Familjen har rätt att få veta var krigsfångenhålls och har rätt att hålla kontakt genom personliga meddelanden. Alla länder är skyldiga att upprätta en nationell informationsbyrå för att samla information om personer som är internerade. Byrån skickar informationen till den centrala efterforskningsbyrån i för att vidarebefordras till släktingar och till respektive stat. Den internationella rödakorskommittén (, ICRC) har enligt samma konvention rätt att besöka krigsfångar och civilainternerade. Kommittén kräver att deras delegater tillåts att träffa alla fångar och internerade som faller inom ICRC:s mandat samt att ha tillgång till alla platser där de hålls. Intervjuer ska hållas avskilt och enskilt, och ICRC måste tillåtas att upprepa besöken när de själva bestämmer. Mot bakgrund av ovanstående brott mot den humanitära rätten och folkrätten anser jag att det är hög tid att begär att regeringen gör allt i sin makt för att förmå Hamas att släppa . Det finns ingen grund för tillfångatagandet. Folkrätten ska följas och fångar ska behandlas i enlighet med de internationella överenskommelser som finns. Därför bör även regeringen verka för att Röda Korset ska kunna besöka Shalit till dess att han friges.
mot · GX02U221 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett långsiktigt arbete med gränshinder. Att främja integrationen mellan våra nordiska länder har alltid varit högt upp på den nordiska dagordningen och vi har en vision om ett gränslöst . För att nå framåt i vår strävan efter ett gränslöst krävs att vi löser de gränshinder som finns och försöker förhindra att nya kommer. Det handlar om att vi alla politiker på alla nivåer har nordiska glasögon på vid alla nya beslut. Vi ser att drygt 40 000 människor flyttar eller pendlar mellan de nordiska länderna. Och omkring 250 000 med nordiskt medborgarskap är bosatta i ett annat nordiskt land. Tyvärr är det allt för många av dem som fortfarande kan vittna om att det finns byråkratiska hinder som gör tillvaron svår för dem som rör sig mellan länderna i . Bor man i ett gränsland möts man ständigt av detta. Både enskilda och företagare vittnar om olika former av gränshinder som är negativa för både enskilda individer, företag och den nationella tillväxten. De hämmar rörligheten mellan våra nordiska länder och minskar också möjligheten till en ökad integration. På olika nivåer i finns organisationer som arbetar med att informera inför flytt m.m. till annat land, hjälper dem som möter gränshinder och lyfter upp de hinder till politisk nivå man inte klarar att lösa på egen hand. Till exempel finns Hallå på nordisk nivå, Grensetjänsten, SverigeNorge, HaparandaTorneå, SverigeFinland och direkt, SverigeDanmark. Dessa organisationer måste få långsiktighet i sin finansiering för att kunna klara att möta de ökade behoven av information och hjälp. etablerades Gränshindersforum av . Det har uppdraget att se över och komma med förslag till lösningar av de gränshinder som kommer upp. Forumet gör ett bra arbete och är väldigt konkret. Det ger förslag på lösningar men ställer också krav på politiken att alltid ha nordiska glasögon på. Det är viktigt att detta arbete sker i nära samarbete med de övriga organisationer som finns etablerade. Gränshindersforum måste även de få långsiktiga spelregler eftersom gränshindersfrågan inte löses över . Det krävs kunskap, information, se de gränshinder som finns och förmåga att hitta lösningar. Vi parlamentariker i alla nordiska länder har uppdraget att följa arbetet som sker när det gäller gränshinder i våra nationella parlament, ställa frågor och ifrågasätta för att hålla frågan levande i respektive land. Det handlar om att nå visionen ett gränslöst där människor och företag kan röra sig över gränserna. Därför krävs långsiktig planering och Gränshindersforum, Hallå , Grensetjänsten, HaparandaTorneå och direkt bör få långsiktig, hållbar finansiering inte minst för att inte förlora tempot.
mot · GX02U222 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkrare remitteringar. Allt fler skickar allt mer pengar till sina släktingar utomlands. har den summan mångdubblats globalt, visar statistik från . Det kallas remitteringar, och det innebär att en person arbetar i ett land och skickar pengar till sitt ursprungsland. Företeelsen är omfattande: Summan av alla remitteringar är så stor som världens samlade bistånd. Ett hinder för dem som vill skicka hem pengar från är de avgifter företagen som förmedlar pengarna tar ut. I är avgiften i snitt, i är den . motsvarighet till Sida finansierar en sida på Internet där man kan jämföra priser mellan olika företag som förmedlar pengar Send Money Home. verkar härmed för säkrare och billigare överföringar av pengar. Detta vore något för att inspireras av. Remitteringar från höginkomstländer till utvecklingsländer är en företeelse som ökat kraftigt de tre . I utvecklingsländerna överstiger remitteringarna överlag värdet av det officiella biståndet till utvecklingsländerna, och detta har också uppmärksammats av . Att remitteringar är en viktig inkomstkälla för försörjningen i utvecklingsländer är något som de flesta är överens om. Remitteringar kan på ett avgörande sätt bidra till utveckling och minskad fattigdom, för enskilda familjer och för hela länder. Summan av officiellt registrerade remitteringar till utvecklingsländer uppgick till . Det är nästan så mycket som statliga utvecklingsbistånd. Problemet är de enorma administrativa kostnaderna för remitteringar. Vid G8-mötet i satte man upp ett mål om att halvera dessa kostnader. Det är viktigt att upprättar en handlingsplan för hur kostnaderna även i vårt land ska halveras.
mot · GX02U224 · 2009-09-30 00:00:00 — Ett minnesmärke över i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett minnesmärke över greve i . Det har gått väl överlagt mördades. Minnet av hans humanistiska och folkrättsliga gärning lever dock kvar och förtjänar ett minnesmärke på offentlig plats. Vi tänker först på de vita bussarna och de räddningsaktioner han hade ansvar för under . Många människor kunde på så sätt räddas ur koncentrationslägren och från en säker död i fasansfulla gaskammare. intervjuade greve och tidningen skrev att man genom dessa räddningsaktioner lyckats rädda 15000 människor, därav ungefär 8 000 danskar och norrmän samt 7000 kvinnor av de mest skiftande nationaliteter: fransyskor, polskor, holländskor, tjeckiskor, engelskor, amerikanskor, argentinskor, ja, till och med en kinesiska. Vi tänker också på hans roll som medlare i konflikten mellan och . I egenskap av rödakorsman fick av uppdraget att medla i konflikten. Efter ett första förslag, som handlade om en union, kom med ett förslag som istället handlade om två stater. FN-uppdraget fick ett tragiskt slut. mördades inte långt från av den sionistiska organisationen , mer känd som Sternligan. Ligan ansåg att stod i vägen för ett omfångsrikt eftersom han godtog tanken att det vid sidan av den judiska staten också skulle finnas en arabisk/palestinsk stat, och att de palestinska flyktingarna skulle få återvända till sina hem. När man besöker och den plats där sköts till döds finns det ingenting synligt som påminner om det betydelsefulla arbete som gjorde för den internationella rättens, rättvisans och fredens sak. Av dessa skäl bör den ta initiativ till ett minnesmärke över på den plats i där hans liv ändades.
mot · GX02U225 · 2009-09-29 00:00:00 — Upphörande av bojkottpolitiken mot Hamas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen aktivt verkar för att EU avbryter sin isolering och bojkott av Hamas samt verkar för att alla relevanta parter involveras i fredsdialogen. Det tragiska och meningslösa kriget i skakade om oss alla. Ett ofattbart lidande drabbade så många civila, flest palestinier men också israeler. fick hoppet om fred och försoning mellan och sig en ordentlig törn. Trots flera misslyckade fredsansträngningar under får vi aldrig överge hoppet om en verklig och varaktig fred mellan och . Den och EU måste bli än mer aktiva för att stödja en verklig fredsdialog. Det kräver att EU överger sin politiska hållning och avbryter sin isoleringspolitik mot Hamas. En varaktig fred mellan och är inte långsiktigt möjlig om Hamas hålls utanför fredsdialogen. Jag stöder inte Hamas ideologi eller politiska hållning. Det finns inget försvar för Hamas odemokratiska maktövertagandet av , det militanta uppträdandet mot de egna eller raketbeskjutningar som riskerar livet på civila israeler. Men i ett internationellt perspektiv måste man från tid till annan även vara beredd att tala med parter som man politiskt och ideologiskt står långt från. är det ett sådant allvarligt läge. Vi vet att konflikter bara kan lösas eller hanteras om alla berörda parter involveras i processen. Denna princip måste också gälla i konflikten mellan och . Hamas är en del av problemet men också en del av lösningen. Hamas kan därför inte hållas utanför dialogen om fred. EU har ett viktigt delansvar för utvecklingen efter det palestinska valet . Tyvärr tog inte och väst vara på denna unika öppning för demokrati i . Hamas vann valet, men EU och väst valde att isolera den folkvalda palestinska regeringen. EU och väst tog inte heller tillvara chansen att tala med Hamas efter att en palestinsk samlingsregering formades , vilket kunnat stötta sansade och lokalt ansvarstagande företrädare för Hamas. Den fortsatta bojkotten av Hamas medförde att extremisterna stärktes. har en skyldighet att reagera och agera i denna konflikt. Den borde spela en aktiv och central roll i att förändra EU:s och västs hållning i konflikten mellan och . Det är dags att överge bojkottpolitiken och verka för att alla relevanta parter involveras i fredssamtalen.