mot · GW02MJ11 · 2009-03-31 00:00:00 — Regeringen skriver i propositionen att det nu finns möjlighet att söka stöd inom det operativa programmet för biotopvårdande insatser, såsom underlättande passager förbi befintliga vandringshinder. Detta tycker vi är märkligt i och med att det tillkom ett riksdagsbeslut i bostadsutskottet om krav på kraftbolagen att bygga laxtrappor eller andra fungerande vandringsvägar. Tillräcklig forskning, statistik och kunskap finns för att verkställa beslutet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. föreslår en rad olika åtgärder för att förbättra situationen för fisket i ett arbete mot en hållbar fiskenäring. 7.1Pilotprojekt om hållbart fiske föreslår inrättande av ett pilotprojekt av hållbart fiske i insjöarna och . Särskilt fiskebestånd har många ekologiska likheter med bestånd och flera arter är identiska eller närbesläktade. Detta gör till ett mycket bra jämförelseobjekt och ger möjligheten att ta ledningen internationellt gällande fiskevårdsarbete. Ett sådant pilotprojekt möjliggör uträkningar på den ekonomiska vinsten med ett hållbart fiske. Detta bör ges regeringen till känna. Bottentrålningen är ett stort hot mot känsliga och ofta relativt okända havsmiljöer och ekosystem. De flesta arter som lever i djuphaven har en långsam tillväxt- och reproduktionstakt vilket gör att det tar mycket innan mängden fisk som tas upp kan ersättas. Extremt tunga redskap används som river upp skadliga stoftmoln och ödelägger livet på bottnarna. I enlighet med försiktighetsprincipen måste denna skadliga verksamhet förbjudas vilket regeringen bör agera för på EU-nivå. På bottnar finns dumpade stridsmedel och på många områden finns gifter och kemikalier lagrade i bottensedimenten som kan frigöras vid bottentrålning. Bottentrålning medverkar även till att fosfor frigörs ur sedimenten och bidrar till övergödning. Ett förbud mot bottentrålning medför även ökade incitament för ett mer miljövänligt fiske med burar och andra redskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. välkomnar regeringens strävan mot att minska utkast av fångst. Men bottentrålning som fiskemetod generar en mycket stor del bifångst. Data från visar på så mycket som utkast av ungtorsk från bottentrålningsfiske jämfört från nätfiske efter torsk. För att lyckas minska utkasten kan inte bottentrålning fortsätta att tillåtas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.3Inför fiskestopp för hotade arter och bestånd Fiskekvoter ska inte vara en förhandlingsfråga. Allt fiske måste automatiskt upphöra när ett fiskebestånd närmar sig gränsen för ohållbart uttag. Fiskekvoter får inte vara något som man förhandlar om mot all kunskap om miljöns tillstånd. I stället för de redan beslutade fiskekvoterna kräver vi ett fiskestopp för de bestånd som hotas. Fiskestoppet ska gälla inte bara det svenska fisket utan även det utländska. har tidigare informellt meddelat att inte får införa nationellt fiskestopp. Vi vill att denna fråga överprövas. Ett fiskestopp för alla hotade arter och bestånd bör införas till dess att återhämtningen kan garanteras i , , och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.4Inför fler akvatiska skyddsområden med fiskeförbud Fler studier på effekter av tidsbegränsade fiskeförbud och fredningsområden måste göras i svenska vatten både sött och salt. Kunskapen om vilka effekter olika typer av fiskeregleringar har på fiskpopulationer och vilket verkligt skydd som ges genom inskränkningar i nyttjandet av fiskeresurser behöver förbättras. har fokus riktats mot helt fiskefria områden, både som en ny förvaltningsåtgärd och för att skapa skyddade områden för biologisk mångfald och orörda ekosystem. Analyserna visar att dessa fredningsformer ger positiva effekter på bestånden inom områdena, framför allt genom en ökad förekomst av storvuxna individer och i vissa fall även genom en ökning av den totala beståndstätheten. Inga svenska studier har gjorts av hur dessa fredningar påverkar bestånd eller fiske i kringliggande områden. Dock har man visat att reproduktionspotentialen i fredningsområdena ökar, vilket även kan ge effekter utanför områdena. Fredningsområden är också viktiga som genbanker, där gener för snabb tillväxt samt lokala, genetiskt distinkta, bestånd kan bevaras. Mot bakgrund av att reproduktionspotentialen i fredningsområden med fiskeförbud har god effekt bör målsättningen för antal skyddade fiskeområden i svenskt vatten höjas. Förslag till etablering av skyddade områden bör diskuteras i samråd mellan fiskenäringen, ansvariga myndigheter och företrädare för t.ex. den ideella naturvården. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.5Minskat utkast av fisk Regeringen skriver i propositionen att har infört ett förbud mot utkast av fisk som får landas genom de nya bestämmelserna för fisket i . anser att detsamma bör ske i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.6Inför totalförbud mot ålfiske Ålbestånden är allvarligt hotade. Antalet unga ålar som kommer tillbaka från har minskat . Det är därför av allra största vikt att ålfisket regleras på ett kraftfullt sätt. Med tanke på den ytterst begränsade kunskap vi har om ålens livscykel är det mycket riskabelt att fortsätta utfiskningen av ålen. anser att ett totalstopp är den enda möjliga lösningen för att försöka rädda bestånden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen anger i propositionen att det är viktigt att energisektorn tar ett utökat ansvar för ålens beståndssituation. Med anledning av ovan nämnda riksdagsbeslut om energisektorns ansvarskrav antar vi att detta konstaterande kommer att resultera i att riksdagsbeslutet verkställs. 7.7Avbryt EU:s orättfärdiga fiskeavtal utanför uppmanar regeringen att agera gällande EU:s fiskepolitik där man utnyttjar fattiga länders fiskebestånd i fallet . Synnerligen allvarligt är det att svenska fartyg fiskar i vatten, trots att sagt nej till EU:s fiskeavtal med ockupationsmakten . Rovfisket förstör inte bara havsmiljön utan även livsvillkoren för lokalbefolkningen som blir bestulna på såväl livsmedel som arbetstillfällen. av EU-flottans fångster beräknas komma från fiskevatten utanför EU. Övervakning och fiskerikontroll är fortfarande otillräcklig. Inget av avtalen som genomförts har skett på ett sätt som uppfyller FAO:s uppförandekod. Det är enligt rapporten oklart vilka följder avtalen får för tredje lands ekonomi. Flera icke-statliga organisationer anser att avtalen till övervägande del har negativa följder för kustsamhällen, snarare än att bidra till en hållbar utveckling. Världsnaturfonden påpekar att det omfattande fisket i ekonomiska zoner ofta leder till utarmning av resurser och hämmar utvecklingen av det nationella fisket. På lång sikt är det mycket sannolikt att det skulle vara mer gynnsamt att utveckla fisket och beredningsindustrin inom landet. Mot bakgrund av detta bör agera för att de fiskeavtal som EU tecknar med utvecklingsländer, vilka bidrar till rovdrift och förstör livsvillkoren för lokalbefolkningen, stoppas. Dessa avtal ska baseras på folkrättsliga principer och respekt för invånarna i avtalsländerna. EU:s framtida fiskeriavtal ska garantera att fisket i tredje lands vatten sker på verkliga överskottsresurser. Inför förhandlingar om nya avtal bör därför en konsekvensbeskrivning finnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8Häv sekretessen för all djup- och bottenbeskaffenhetsinformation Information om djupförhållanden och bottenbeskaffenhet av hög upplösning behövs för beskrivning, bedömning och planering av havsmiljön. är denna information sekretessbelagd av säkerhetsskäl. uppmärksammade frågan och anförde att denna information så långt som möjligt bör vara fritt tillgänglig. Regeringen ställer sig bakom försvarsmaktens bedömning att informationen kan släppas fri i allmänna farleder, områden med djup lägre än samt vissa andra områden motsvarande ca hälften av det svenska sjöterritoriet. Med andra ord kommer fortfarande informationen från ca hälften av det svenska sjöterritoriet vara sekretessbelagd. Med tanke på det stora behovet av att enkelt använda denna information och på att det är svårt, om inte omöjligt, att förhindra för den som så önskar insamla djupinformation om det svenska sjöterritoriet, bör regeringen ge försvarsmakten instruktion att häva sekretessen för all djup- och bottenbeskaffenhetsinformation. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Förnybara energikällor till havs anser att det är mycket viktigt att undersöka nyetableringen av förnybara energikällor, såsom vindkraft och vågkraft. Vi ställer oss däremot frågande till hur man skulle kunna etablera vindkraftsparker inom skyddade områden, såsom Natura 2000-områden, utan att skyddsvärdena påverkas på ett inte acceptabelt sätt som regeringen formulerar det i propositionen. Vi värnar om våra utpekade skyddade områden och anser att bebyggelse och annan exploatering inte bör ske inom dessa områden om det inte är absolut nödvändigt. Vi avvaktar därför presentationen av den utredning som regeringen har gett i uppdrag att göra tillsammans med och av möjligheten för en samexistens mellan vindkraft i Natura 2000-områden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sjöfarten transporterar av allt gods som importeras och exporteras till . Det gör att den är av mycket stor vikt för hela samhället. Sjöfart är miljösmart eftersom det är det mest energieffektiva transportslaget, vilket beror på låg friktion mot underlaget. Jämfört med vägar och järnvägar är behovet av investeringar i vattenvägar väldigt lågt. Förutom lite muddring och isbrytning är vattenvägar i princip underhållsfria. Även trafiksäkerheten är hög. För att göra sjöfarten ännu mer miljöinriktad krävs åtgärder för att rena sjöfartens utsläpp och genomföra en konsekvent satsning på att lasta om gods från väg till sjöfart. Det skulle då vara ett led i omställningen till ett hållbart transportsystem. De ökande kostnaderna för vägunderhåll på grund av allt tyngre lastbilstransporter och de igenkorkade vägarna i talar också för en ökad omställning till sjötransporter. Regeringen föreslår ett antal åtgärder som tidigare framfört och föreslagit. Det är a) utsläpp av toalettavfall från handelsfartyg förbjuds, b) utsläpp av toalettavfall från fritidsbåtar förbjuds, c) åtgärder för att få till stånd byggandet av fler sugtömningsstationer för att ta hand om toalettavfall från fritidsbåtar, d) undersöka hur fler fartyg kan vara anslutna till el när de är i hamn och e) fortsatta åtgärder för att minska användningen av farliga ämnen i båtbottenfärger, vilket kan göras genom att bl.a. införa fler båtbottentvättar och vara aktiv i EU-arbetet med att revidera biociddirektivet. Vi är därför positiva till regeringens inställning i dessa frågor. Däremot finns det behov av andra åtgärder inom sjöfarten för en bra havspolitik. Vi utvecklar dessa saknade åtgärder nedan. 10.1Minska utsläppen av olja och andra farliga ämnen har svaga miljökrav för sjöfarten gjort att den är betydligt sämre miljöanpassad än vad den skulle kunna vara. Förekomsten av undermåliga fartyg i kombination med otillräckligt underhåll ökar olycksrisken och risken för oljeutsläpp. En framgång är beslutet att fartyg med enkelskrov inte får segla inom EU efter 2010 och att de internationellt ska vara utfasade till 2015. Vi är även positiva till regeringens förslag om att bör ta fram ett sammanhållet program för långsiktig uppföljning av miljöeffekterna av oljeutsläpp till havs och i kustområdena. Det internationella regelverket skulle dock kunna förstärkas på en rad områden. bör därför aktivt driva på i internationella forum för att minska risken för utsläpp av olja och andra farliga ämnen samt för att sanktionerna för oljeutsläpp höjs kraftigt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2Hindra fartyg utan kväverening att åka i De internationella konventioner som reglerar sjöfarten förutom EU är främst de globala Havsrättskonventionen (UNCLOS) samt (). har aktivt bidragit till att klassas som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). Ett sådant område är av ekologisk, socioekonomisk, kulturell eller vetenskaplig betydelse. Det behöver därför särskilda skyddsåtgärder som kan vidtas inom ramen för , . Utpekandet av ett PSSA-område (Particularly Sensitive Sea Area) och eventuella tillhörande skyddsåtgärder begränsas av vad man kommer överens om inom IMO och måste ligga i linje med . Det finns anledning att utveckla konventionerna inom PSSA-områden. Det har länge funnits få regler som ställer krav på minskade kväveutsläpp från fartyg. Resultatet av detta är att sjöfartens utsläpp av kväve ökat dramatiskt jämfört med t.ex. kväveutsläppen från vägtrafiken. kan sjöfartens utsläpp av kväve överstiga samtliga landbaserade källors utsläpp om inte denna negativa trend bryts. Endast frivilliga initiativ från vissa färjerederier har resulterat i att en del färjor har kväverening. Det finns väl beprövad katalysatorteknik som tar bort av kväveutsläppen och följaktligen inga tekniska hinder för kväverening av fartyg. IMO har dock glädjande nog fattat beslut som möjliggör strängare krav under förutsättning att särskilda kvävekontrollområden pekas ut. I sådana områden kan de nya reglerna leda till en reducering av kväveutsläppen jämfört med . bör mot bakgrund av detta agera för att det inom PSSA-klassade områden finns kvävekontrollområden så att det blir möjligt att förhindra sjöfart utan kväverening att trafikera området. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.3Krav på katalysator på EU:s vatten I och med den goda katalysatorteknik som finns tillgänglig anser att bör agera inom IMO och EU för att alla fartyg som trafikerar vatten ska ha katalysatorer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utöver ovan nämnda miljöåtgärder kan sjöfartens miljöprestanda förbättras ytterligare. I utvecklingen av fartyg bör fokus ligga på skrov, propellrar och motorer. Även sänkta hastigheter på sjön är en åtgärd som behöver vidtas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.5Fasa ut bränslesubventionerna till fartyg och fiskeflottan EU:s skattebefrielse på bränsle har haft en avgörande del i utfiskningen av haven. Forskare vid och bioteknik () visade 2007 att det i genomsnitt går åt diesel för att fånga ett kilo svensk havskräfta, en ekvation som inte skulle gå ihop om inte bränslet var subventionerat. Av klimatskäl är detta förkastligt då trålning efter havskräfta orsakar rekordstora utsläpp av växthusgaser för varje ton havskräfta, mer än dubbelt så mycket som biff! Denna energislösande och miljöförstörande verksamhet är enbart möjlig genom subventioner. Enligt EU:s energiskattedirektiv ska medlemsstaterna bevilja skattebefrielse för bränsle för fiskefartyg på gemenskapens vatten. Direktivet medger dock ett visst utrymme för nationella undantag och variationer, men alla fiskenationer runt har någon form av skattebefrielse för bränsle avsett för fiskefartyg. bör agera aktivt för att EU ska ändra detta skattedirektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. kan dock utnyttja undantaget i energiskattedirektivet. Vi tycker att detta bör ske genom att sluter bilaterala avtal med andra länder kring och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.6Pröva möjligheten att införa kilometerskatt på och har lämnat ett förslag på hur man skulle kunna införa en kilometerskatt för sjötrafiken runt . Det skulle betyda en obligatorisk avgift för alla fartyg som färdas i . Avgiften skulle baseras på hur mycket kväve och svavel fartyget släppt ut och registreringen skulle ske med hjälp av dagens AIS-system för fartyg. Vi ser det som ett intressant förslag till hur man kan internalisera sjöfartens kostnader för miljöpåverkan. Förslaget behöver analyseras vidare och det är väsentligt att det genomförs av alla eller nästan alla länder runt . Regeringen bör utreda hur en kilometerskatt för sjötrafiken i skulle kunna införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.7Peka ut strategiska hamnar och kombiterminaler långa kust med alla dess hamnar är en stor fördel ur kommunikationssynpunkt och möjliggör en utvecklad sjöfart. Dagens sjöfart kännetecknas av långa frakter av gods som har lågt varuvärde. Den största delen av styckegodshanteringen har övergått till lastbil, men sjötransporter skulle kunna bidra till att fler transporter flyttas över från vägtrafiken och därmed ger lägre miljöbelastning. Då krävs dock en annan inriktning på politiken. Regeringen anser att de hamnar som är centrala för det svenska transportsystemet bör finnas med när man genomför åtgärdsplaneringen. Men för att det ska ha någon betydelse måste de som planerar veta vilka hamnar som är centrala eller strategiska. Regeringen har dock valt att inte peka ut dessa orter. Vi anser till skillnad från regeringen att det är viktigt att peka ut ett antal prioriterade hamnar för godstransporter. Det skulle kunna bidra till att staten kan styra statliga infrastruktursatsningar mer effektivt och miljöinriktat. Ett utpekande av strategiska hamnar kan även bidra till en bättre samordning av investeringar mellan trafikverken. Det är av samma effektivitets- och miljöskäl även viktigt att peka ut ett antal viktiga platser för kombiterminaler (en kombiterminal är en omlastningspunkt mellan olika transportslag, t.ex. mellan väg och järnväg). 10.7.1Vårt förslag till strategiska hamnar Vi anser att följande hamnar ska vara strategiska: , , , , , , , , , /, och . Förutom dessa hamnar anser vi att det även bör finnas två hamnar till i . och innerhamn har ungefär lika stor godsomsättning och kan alltså båda ses som stora brohamnar. innerhamn ligger dock närmare konsumtionsområdet. ligger långt från och har ingen järnväg. Det gör att allt gods färdas med lastbil. Vi anser därför att är ett olyckligt förslag. Vår utgångspunkt har varit att två hamnar av följande tre hamnar ska pekas ut som strategiska: innerhamn, eller . Två strategiska hamnar i skulle kunna motiveras av att konsumtionsområdet omfattar så många människor. Alla tre platser vi nämner har sina för- och nackdelar. Vi anser dock att det krävs mer fördjupning och utredning innan ett slutgiltigt ställningstagande kan göras. Vi tror även att den fördjupade beredningen av ärendet skulle kunna omfatta hela , dvs. även hamnar i . Även bör omfattas av detta arbete. Vad som här ovan anförs om strategiska hamnar bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.7.2Vårt förslag när det gäller kombiterminaler Vår utgångspunkt är att strategiska hamnar och kombiterminaler går hand i hand. Där det finns strategiska hamnar är det även av avgörande betydelse att det finns strategiska kombiterminaler. Därtill behövs det ytterligare strategiska kombiterminaler på orter som finns i korridorer med stora godsflöden. Orter där vi ser behov av strategiska hamnar är enligt hamnprincipen , , , , /, , , , , och . Därtill kommer kombiterminaler i , beroende på val av hamn, och en i . Det finns även ett behov av kombiterminaler på de platser som inte ligger vid hamnar. I söder () respektive norr () om bör det finnas två landbaserad kombiterminaler. är en av landets viktigaste godsnoder, vilket gör att orten ska pekas ut för en strategisk kombiterminal. Som viktiga omlastningspunkter mellan järnväg och väg är och nödvändiga strategiska noder för kombiterminaler. Vad som här ovan anförs om strategiska kombiterminaler bör som sin mening ge regeringen till känna. Eftersom är ett skyddat område för det med sig att de enskilda länderna på olika sätt använder sig av lagstiftning och ekonomiska styrmedel för att minimera miljöpåverkan. Dagens farledsavgifter är ett exempel på ett bra styrmedel eftersom avgiften är miljödifferentierad. Men det finns ett behov av översyn av farledsavgifterna, så att de blir ännu mer träffsäkra utifrån ett miljöperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi behöver även miljödifferentiera hamnavgifterna för att ytterligare minska miljöbelastningen. Alla hamnar bör ta fram system för hur hamnavgifter ska vara miljöstyrande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har bara två inre vattenvägar av större betydelse, Vänersjöfarten och Mälarsjöfarten. Mälarfarleden via förbinder och hamnar med . I finns en sluss som är . Genom denna sluss passerar 4 000 fartyg med sammanlagt 5miljoner ton gods. För att kunna ta in större fartyg i krävs en utbyggnad av . En utbyggnad av kan innebära att tonnaget skulle kunna utökas markant. Nya större båtar i skulle öka sjöfartens konkurrenskraft gentemot övriga transportslag. Genomförs inte investeringarna minskar sannolikt sjöfartens konkurrenskraft gradvis och säkerheten påverkas negativt genom att båtarna som trafikerar blir allt äldre. Alltmer gods skulle dessutom föras över till landsvägstransporter, dessutom finns det behov av att bygga ut kanalen för att klara större utskov, dvs. större vattenflöde från till . Behovet uppkommer som en effekt av klimatförändringarna i världen. Det finns även ett behov av att skapa större utskov från . Här krävs dock behov av mer utredningar om vilka lösningar som är bäst. Det har bl.a. talats om en vattentunnel. Men det är för tidigt att redan nu låsa sig för en lösning, utan staten bör utreda frågan vidare. Vad som anförs här ovan om att klimatanpassa och bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.10Låt fritidsbåtar betala skatt anser att fritidsbåtar, precis som vägtrafikfordon, bör betala för den kostnad som de medför vad gäller sjöräddning, haverier, miljöpåverkan osv. Båtar har dock ingen fordonsskatt som personbilar, trots att det är belagt med kostnader att upprätthålla infrastruktur och sjösäkerhet. Vi anser därför att det ska införas en båtskatt för fritidsbåtar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En sådan skatt kan finansiera dels fritidsbåtarnas andel av infrastrukturkostnaderna, dels en sänkning av alkylatbensin. är det handelssjöfarten som helt betalar och står för kostnader för infrastrukturen inom sjöfarten. Fritidsbåtar betalar ingenting för underhåll av farleder eller sjösäkerhetsanordningar. Om samma princip skulle gälla för vägtrafiken skulle personbilar inte betala någon fordonsskatt; väginfrastrukturen skulle då enbart betalas av den tunga trafiken. Allt fler båtar blir snabbare och har större motorstyrka. Vi anser att det är särskilt angeläget att få till stånd en större säkerhet på sjön när det gäller de snabbgående båtarna. Det är mot bakgrund av detta vi vill införa ett förarbevis för vissa större och snabbgående fritidsbåtar, samt inrätta ett båtregister. Vårt konkreta förslag till hur en fritidsbåtsskatt skulle kunna se ut utvecklar vi i motionen 2007/2008:v206, Sjöfarten. 10.11Sänk skatten på alkylatbensin vill genomföra en grön skatteväxling mellan skatten på alkylatbensin och skatten på fritidsbåtar. Ett ökat antal fritidsbåtar leder till en ökad belastning på havsmiljön. De flesta utombordsmotorer är av 2-taktstyp och står för en del av den toxiska belastningen på hav och sjöar. Alkylatbensin minskar utsläppen av polyaromatiska kolväten (PAH) och kväveoxider . Enligt flera forskare kan PAH:er vara en grupp av organiska föroreningar som har stor påverkan på livet i haven. Avgaserna från utombordarna stannar till cirka hälften i vattnet, resten tillförs atmosfären. Beräkningar visar att av utsläpp av kolväten från båtar på svenskt område kan härledas till handelssjöfarten och till fritidsbåtar. Det är alltså fritidsbåtarna som dominerar utsläppen. En övergång till alkylatbensin minskar utsläppen av PAH, bensen, kväveoxider och andra ämnen till vatten och luft. minskar människans exponering av dessa ämnen. Åtgärden bedöms ha betydelse för att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans, Levande kust och skärgård samt Giftfri miljö. Alkylatbensin används endast i liten utsträckning, vilket i princip har två orsaker. För det första finns alkylatbensin på pump endast lättillgängligt i vissa delar av landet, framför allt i .