mot · GX02Fi261 · 2009-10-06 00:00:00 — Därför måste ett program för att effektivisera i statliga myndigheter genomföras i nära samarbete med de anställda i berörda myndigheter. 12.1Slå samman myndigheter för en effektivare myndighetsstruktur Under den förra mandatperioden inleddes en större effektivisering av myndighetsstrukturen, när flera av de så kallade myndighetskoncernerna omvandlades till samlade myndigheter. Det gällde till exempel och . har också Arbetsförmedlingen slagits ihop till en myndighet. Vi ser ett stort behov av att fortsätta att skapa en effektivare myndighetsstruktur genom att steg för steg omvandla myndighetskoncerner till samlade myndigheter, slå ihop myndigheter eller lägga ned myndigheter vars arbetsuppgifter kan tas över av andra myndigheter. Omvandlingen av statliga myndigheter ska ske utifrån regional hänsyn och med beaktande av demokratisk insyn. Vi föreslår att följande myndigheter slås samman: 1.Polisens alla myndigheter till en samlad polismyndighet. Flera tidigare utredningar och granskningar har visat på organisatoriska problem och styrningsproblem inom polismyndigheterna. För att nå en effektivare polis är det nu dags att ta ett helhetsgrepp. Vi vill se en polismyndighet istället för dagens 21 länspolismyndigheter. Det är dock viktigt att utveckla nya former för lokalt inflytande vid sammanslagningen. 2.Statens kriminaltekniska laboratorium () och (), enligt förslag i utredningen institutet myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri (SOU 2006:63). 3.Statens bostadskreditnämnd () och , enligt ett av förslagen i utredningen för hållbart samhällsbyggande En granskning av (SOU 2009:57). 4.Statens fastighetsverk och . För att effektivisera den statliga fastighetsförvaltningen föreslås att och slås samman. Deras verksamhet är redan samlokaliserad till , men för att effektivisera förvaltningen ytterligare kan dessa två separata myndigheter slås samman till en myndighet. 6.Riksarkivet och landsarkiven. och landsarkiven är den enda återstående myndighetskoncernen när polismyndigheterna har slagits samman till en myndighet. Vi delar förslaget i den kulturpolitiska propositionen och föreslår att denna myndighetskoncern slås samman till en myndighet. Vi föreslår att följande myndigheter läggs ned: stöd till trossamfunden (SST). Denna nämnd fördelar till trossamfunden. Denna bidragsfördelning bör i stället kunna skötas av . 2.Svenska institutet för Europapolitiska studier (Sieps)106. Sieps har i uppdrag att ta fram forskningsbaserade analyser och underlag om Europeiska unionen och Europapolitik. Vi gör bedömningen att det , efter med svenskt EU-medlemskap, är nödvändigt med någon särskild myndighet för denna verksamhet. 3.Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar107. föredrogs endast ett ärende för nämnden. höll nämnden inte något sammanträde. Vi vill se över vilken rättslig instans som är bäst lämpad att ta över verksamheten. Det är viktigt att arbetsmarknadens parter får möjlighet att yttra sig i denna process. 4.Alkohol- och läkemedelssortimentsnämnden. Denna nämnd har till uppgift att garantera att Systembolaget AB:s och försäljningsmonopol inte är diskriminerande och strider mot gällande EG-rätt. Vi föreslår att dessa uppgifter tas över av Kammarkollegiet, där denna nämnd redan är lokaliserad. Dessutom föreslår vi att följande myndighetssammanslagningar utreds: 1.Myndigheter som på olika sätt övervakar marknadens funktionssätt. Vi vill se en översyn av de olika myndigheter som på olika sätt övervakar marknadens funktionssätt när det gäller möjligheterna att bättre använda varandras kompetens och resurser för att nå ett bättre resultat. En sådan översyn skulle i första hand beröra , , samt . 2.Myndigheterna på område. Under ligger ett flertal myndigheter med ansvarsområden som på olika sätt tangerar varandra. Utredningen effektivare smittskydd (SOU 2009:55) har till exempel konstaterat att uppgiftsfördelningen mellan och är otydlig. Dessutom överlappar vissa av och uppgifter varandra. Vi vill därför att regeringen ska tillsätta en bred översyn av ansvarsfördelningen mellan Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, , , , , och i syfte att tydliggöra ansvarsfördelningen och effektivisera myndighetsstrukturen. Därutöver föreslår vi att den nya myndighet som regeringen föreslår i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) avvisas. Vi menar att uppgiften att analysera, utvärdera och följa upp kulturpolitiska insatser bör vara en fråga för befintliga myndigheter. Vår principiella hållning är att man bör vara mycket restriktiv med att bilda nya myndigheter för verksamhet som redan bedrivs av befintliga myndigheter. Därutöver bör regeringen uppmana alla statliga myndigheter som har ett förvaltningsanslag som understiger att motivera varför de ska kvarstå som separata myndigheter alternativt föreslå vilken annan myndighet de vill gå samman eller samlokaliseras med. Statskontoret bör också få i uppdrag att granska dessa underlag och lämna ett samlat förslag till regeringen. Detta för att få fram bra beslutsunderlag för fortsatta effektiviseringar av myndighetsstrukturen inför nästa hösts budgetprocess. Vi bedömer att den totala besparingspotentialen för dessa förändringar främst bör tillfalla myndigheternas verksamheter, men gör bedömningen att det går att föra till andra områden till följd av dessa förändringar. använder statliga myndigheter för lokalkostnader. Enligt betalar vissa statliga myndigheter så mycket som per kvadratmeter för sina lokaler. Enligt bedömning skulle det vara möjligt att spara in på en femtedel av de statliga myndigheternas lokalyta. Självklart varierar de olika statliga myndigheternas behov av lokaler med dess verksamhet och visst kan det finnas anledning till avvikande hyror. Men det är viktigt att ha en effektiv fastighetsanvändning. 1.Ge alla myndigheter som avviker uppåt när det gäller lokalkostnader (både när det gäller kostnad per kvadratmeter och när det gäller antalet kvadratmeter per anställd) i uppdrag att motivera detta i samband med regleringsbreven . Därefter bör en oberoende myndighet granska förslagen och lämna en plan för att reducera myndigheternas lokalkostnader med till 2012. Det motsvarar en besparing på av myndigheternas totala lokalkostnader. 2.Ge i uppdrag att ta fram förslag på hur man kan skapa incitament i den ekonomiska styrningen av myndigheterna för effektivare lokalutnyttjande i statliga myndigheter. 3.Ge alla statliga myndigheter som är placerade utanför i uppdrag att redovisa till regeringen vilka lokaler de har i i samband med regleringsbreven . 12.3Öka samordningen mellan myndigheter För att få mer ut av varje satsad skattekrona i den statliga förvaltningen behöver samordningen mellan myndigheterna öka. Det handlar om fler gemensamma administrativa lösningar, fler gemensamma upphandlingar och ökad samlokalisering. () har i ett flertal rapporter pekat på betydande möjligheter för fler gemensamma administrativa lösningar mellan myndigheterna. Det handlar till exempel om ekonomi- och personaladministration, IT, inköp, resehantering och personalrekrytering. Myndigheterna borde också i ökad utsträckning kunna utnyttja vissa specialisttjänster gemensamt. Därutöver skulle de statliga myndigheterna kunna bli bättre på att göra gemensamma upphandlingar. De statliga myndigheterna handlar varor och tjänster för ett värde av . omsätter den statliga inköpssamordningen endast knappt 8 miljarder kronor108. Slutligen behöver många mindre myndigheter samlokaliseras med större myndigheter och ha gemensamma administrativa system för att pressa sina omkostnader. Alla statliga myndigheter med färre än 500 anställda ges i uppdrag att redovisa till regeringen vilka administrativa system när det gäller ekonomi- och personaladministration, IT, inköp, resehantering och personalrekrytering som de inte samordnar med andra myndigheter i samband med regleringsbreven . bör därefter få i uppdrag att ta fram ett konkret förslag till ökad administrativ samordning utifrån myndigheternas underlag. () får i uppdrag att öka den statliga inköpssamordningen till 2012 och tilldelas i ökade anslag för att förbättra informationen och marknadsföringen till övriga statliga myndigheter för att möjliggöra detta. Alla statliga myndigheter som har färre än 50 anställda och som inte redan är samlokaliserade med andra statliga myndigheter får i uppdrag i samband med regleringsbreven att redovisa vilken myndighet de skulle kunna samlokaliseras med. Vi bedömer att en ökad statlig inköpssamordning kan minska de statliga kostnaderna för inköpen med till 2012. Därutöver bedömer vi att ökad samordning vad gäller administrativa system och lokaler kan leda till besparingar av de mindre myndigheternas förvaltningsanslag med ytterligare till 2012. 12.4Benchmarking av statliga myndigheters verksamhet Regering och riksdag måste ständigt kunna följa upp utvecklingen av myndigheternas förvaltningskostnader och hur produktiviteten i förvaltningen utvecklas. Det är också viktigt att myndigheterna själva kan jämföra sig med andra myndigheter när det gäller kostnader för den interna administrationen. Därför bör det utvecklas administrativa nyckeltal för hela den statliga förvaltningen, så att myndigheterna kan redovisa sina administrativa kostnader på ett enhetligt sätt. Det är också viktigt att statliga myndigheter tar del av den nya tekniken och följer den förvaltningspolitiska utvecklingen även i andra länder så att de använder sig av de mest kostnadseffektiva lösningarna. Vi ser exempelvis att , och har börjat gå över till att använda fri programvara, d.v.s. program med öppen källkod, i statliga myndigheter. Det finns liknande exempel även i och vi föreslår att en utredning tillsätts som sammanställer erfarenheter av att gå över till öppna standarder och fri programvara, och som utifrån detta lägger fram förslag till rekommendationer för myndigheter. () ges i uppdrag att ta fram administrativa nyckeltal för den statliga förvaltningen, som ska användas av de statliga myndigheterna vid redovisningen av sin verksamhet till regeringen. () får i uppdrag att löpande sammanställa och redovisa de administrativa nyckeltalen för myndigheterna på ESV:s webbplats så att de finns lättillgängliga för såväl allmänhet, medier som anställda i den statliga förvaltningen. För detta tilldelas ESV ett tilläggsanslag på 2012. 12.5Ansvarsfull hantering av anslagsbehållning För att myndigheterna ska kunna hålla en effektiv ekonomihantering är det viktigt att de har möjlighet till såväl anslagssparande som anslagskrediter. Om en myndighet inte gör av med hela sitt anslag, till exempel för att en investering blev fördröjd, är det rimligt att myndigheten kan spara denna del av anslaget till kommande år. Men ett högt anslagssparande över hos myndigheter kan vara ett tecken på att anslaget i grunden är för högt. Dessutom behöver staten, i det läge nu är inne i, visa föredöme och prioritera hårt bland utgifterna. /10 beräknas de statliga myndigheterna totalt sett ha i anslagssparande enligt regeringens budgetproposition. Detta beräknas av regeringen minska med till /11 och med ytterligare till /12. Vi bedömer att en indragning av anslagssparandet hos de myndigheter som bedöms ha ett sådant på i storleksordningen bör vara rimligt för att finansiera en del av de insatser som behövs för att möta jobbkrisen. Varje enskilt anslagssparande bör dock prövas noggrant. En del områden bör helt undantas, till exempel högskolors och universitets anslagssparande, då dessa medel behövs för att få till stånd fler högskoleplatser, nu när fler söker sig till högskolorna. Därför budgeterar vi endast för hälften av den potentiella besparingen. Effektivare myndighetsstruktur (utg.omr. Effektivare lokalanvändning (utg.omr. Ökad statlig samordning (utg.omr.1, utg.omr. Benchmarking (utg.omr. Minskning av anslagsbehållningar810 730710 13Gemensamt förslag från s, mp och v: Besparingspotential i försvaret Socialdemokraterna, och är överens om att det finns en betydande besparingspotential i försvaret. Därför föreslår samtliga tre partier en besparing på 2010, 2011 och 2012. Så kallad värdepapperisering. Särskilt problematiska är de s.k. strukturerade kreditinstrumenten, där olika typer av värdepapper paketeras, bl.a. värdepapperiserade subpremielån, till ett instrument. Dessa instrument är ytterst sammansatta och därmed svåra att bedöma risken i. Dessutom är dessa instrument svåra att prissätta eftersom de ofta inte säljs på en marknad, utan skräddarsys för olika större placerare. SCB, Nationalräkenskaperna (NR). SCB, (NR). KI, Analysunderlag . KI, Analysunderlag . Den nivå på arbetslösheten som är förenlig med inflationsmål. Se t.ex. vår motion (2008/09:Fi26) ekonomiska vårproposition, samt en mer kortfattad kritik av detta begrepp under avsnitt 5.7.5 i denna motion. KI, Konjunkturläget . Regeringens proposition, 2008/2009:1, s. 60. För denna mer detaljerade statistik, se KI:s webbplats: . Se bl.a. , dnr 2009:307. Statistiken gäller för ensamstående utan barn och är baserad på en genomsnittlig lön inom industrin. Med sparkvot menas hushållens sparande som andel av deras disponibelinkomst justerad för förändringar i hushållens nettofodran på pensionsfonder. Med netto avses att inkomst och konsumtion är korrigerade för fasta tillgångar. , dnr 2009:1170. Avser säsongsjusterad kvartalsstatistik. Avser personer i ålderskategorin . , dnr 2009:1213. IMF, Fiscal Policy for the Crisis, . Regeringens proposition 2008/09:97, s. 24. Bestående av dels de skarpa förslagen på 1,2 mdkr i proposition 2008/09:97, dels aviserandet om ett permanent ROT-avdrag på 3,6 mdkr. De 17 mdkr bestod av ett tillfälligt stöd på 7 mdkr 2007 och 5 mdkr för . , Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport . Ibid, s. 82. Produktionsbortfallet utryckt som det s.k. BNP-gapet, vilket är ett mått där man försöker skatta skillnaden mellan faktisk BNP och potentiell BNP. VP09, bilaga 1, s. 910. VP09, s. 149. Inkluderar även förslag som regeringen lade fram efter sin proposition (2008/09:97) Åtgärder för jobb och omställning. Siffrorna anger effekt på den offentliga sektorns finansiella sparande. , Konjunkturläget , s. 93. Budgetpropositionen , bilaga 2, s. 12. KI, Konjunkturläget , s. 103. KI, Analysunderlag . Hela pm:et kan läsas på: . Även om de numera ökar i en skrämmande takt och omfattning, vilket vi utvecklar närmare i nästföljande avsnitt. , dnr 2009:810. , dnr 2009:832. Ekonomirapport , Kommuner och Landsting, s. 19. BP09, bilaga 2, s.6. , Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport , s.85. http:// . , dnr 2009:497. , Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport , s.85. Även kan det handla om prognosrevideringar avseende kommunsektorns skatteinkomster på . Källa: dnr 2009:1123. SCB, (2009), Trender och prognoser, befolkningen, utbildningen och arbetsmarknaden med sikte . Se t.ex. /04, SOU 2004:19 och långtidsutredning, Kommunala framtider (2002). Orden på lång sikt är i detta sammanhang mycket viktigt. På kort sikt varierar ofta den offentliga sektorns andel av BNP med konjunkturutvecklingen. Vid en högkonjunktur då BNP ökar snabbt som utgifterna för t.ex. arbetslöshetsförsäkringen normalt faller (i alla fall i reala termer) minskar ofta den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP, medan det omvända gäller i en lågkonjunktur med låg BNP-tillväxt (eller ibland, som t.ex. , negativ BNP-tillväxt) och ökade utgifter för arbetslösheten. Men den typen av variationer brukar jämna ut sig över en konjunkturcykel. Vad vi talar om är behovet att på lång sikt öka den offentliga sektorns andel av BNP. , dnr 2009:0240, s. 2. KI, Analysunderlag . Så här har vi räknat: I KI:s augustiprognos 2009 bedömdes att antalet sysselsatta i kommunsektorn skulle minska med 5000 personer. Beräkningen baserades bl.a. på att regeringen skulle tillföra kommunsektorn 6 mdkr , utöver av vad som redan var beslutat, i budgetpropositionen . I budgetpropositionen tillför regeringen 10 mdkr. Lågt räknat motsvarar 1 mdkr till kommunsektorn 2000 anställda. Det innebär att med regeringens resurstillskott kan antalet sysselsatta öka med 3000 personer . Om vi enbart räknar på våra förslag om generella statsbidrag och tillfälligt konjunkturstöd tillför kommunsektorn 10 mdkr mer än regeringen. Det innebär då att enbart baserat på dessa förslag är vår bedömning att antalet sysselsatta i kommunsektorn kommer att öka med 23000 med förslag. , dnr 2009:407. , dnr 2009:0240. , dnr 2009:497. Den fråga som specifikt besvarar handlar om vad den statsfinansiella nettokostnaden blir för att förhindra att 10000 personer sägs upp. Om det i nuvarande konjunkturläge kostar mer eller mindre att hindra människor från att bli uppsagda eller att öka antalet sysselsatta är svårt att ha en bestämd uppfattning om. , dnr 2009:497. Enbart vad avser de generella statsbidragen och vårt konjunkturstöd anslår vi mer till kommunsektorn än regeringen . Schablonmässigt brukar man fördela anslagen till kommunsektorn på så sätt att primärkommunerna får 2/3 och landstingen 1/3 av de generella stöden. motsvarar ca 20000 anställda. är motsvarande belopp 20 respektive . , dnr 2009:794. För dem som jobbar deltid blir effekten mindre. Av samtliga löntagare arbetar deltid. För kvinnor är andelen än högre: . De länder som är markerade hade per ännu inte rapporterat in ungdomsarbetslösheten till . För dessa länder ingår därför den senast tillgängliga statistiken i diagrammet. Vi tar upp en del orsaker och samband i detta avsnitt samt i 4.1. I övrigt hänvisar vi till vår analys i vår motion (2008/09:Fi26) ekonomiska vårproposition. Sedan vill vi passa på att nämna två bra och välskrivna svenska rapporter på temat: , , När musiken tystnar (LO 2009) och Rossander, , Nytt IMF, globala regelverk och rejäl insyn (Global utmaning ). För en närmare beskrivning av dessa program se t.ex. , , Finanskrisen och den svenska krishanteringen och , Rapport till 2009/1. Det mest slående exemplet torde vara den amerikanska investmentbanken som i redovisade fullständigt groteska vinstnivåer. Ett omdöme som chefen för () vilken är den brittiska motsvarigheten till den svenska finansinspektionen fällde om den brittiska finanssektorn i tidningen . Detta kan bl.a. ske genom att bankerna tvingas betala marknadsmässiga för de statliga insättningsgarantierna och likviditetsstöden. finns ett meddelande från kommissionen om europeisk finansiell tillsyn, KOM(2009) 252. Förslaget har bl.a. behandlats av stats- och regeringscheferna i . Kommissionen avser att lämna förslag till lagstiftning . KOM(2009) 207. Till exempel en vanlig aktiefond hos en svensk bank. Observera dock att derivatinstrument även får ingå i värdepappersfonder, men att hedgefonder har friare spelregler. Se t.ex. den s.k. de . Termen avser framförallt kraftiga svängningar i tillgångspriser, men förekommer ibland också som en allmän beskrivning av kraftiga växlingar mellan hög- och lågkonjunktur. Det finns ju därtill ett nära samband mellan tillgångsprisernas utveckling och den allmänna konjunkturutvecklingen. kan en bidragande orsak till en lågkonjunktur vara fallande tillgångspriser, vilka minskar hushållens förmögenheter och därmed efterfrågan i den reala ekonomin. I andra lägen är fallande tillgångspriser snarare en effekt av låg efterfrågan i den reala ekonomin. Bland annat p.g.a. att det är de finansiella företagen som betalar värdering. Vi tar nedan upp frågan om ratinginstitutens roll separat. Även om det finns rationella skäl till att relatera tillgångarna till olika riskkategorier. Rossander, , Nytt IMF, globala regelverk och rejäl insyn (Global utmaning ). Rådet, som lämnade sin slutrapport, bestod av (vd tredje AP-fonden), (tidigare vd ), (styrelseledamot ), (docent ), (chefsekonom ), (Compliance ), (EQT) och (styrelseordförande ). Förslaget ingick i ett s.k. white-paper om en finansiell reglering och tillsyn. Hela dokumentet kan finnas på: . Nytt IMF, globala regelverk och rejäl insyn (Global utmaning ). Lite beroende på hur man definierar överskott. Även om vi naturligtvis inser att detta är en fråga för arbetsmarknadens parter. Det hindrar oss dock inte från att ha en åsikt i frågan, t.ex. att löneskillnaderna borde minska mellan olika personalkategorier och att kvinnor och män skall ha samma lön för samma arbete. , dnr 2009:1182. har i rapporten för bättre konkurrens (2009), konstaterat att de fyra storbankerna Nordea, , och står för av den totala inlåningen från allmänheten. , , När musiken tystnar (LO 2009). Rossander, , Nytt IMF, globala regelverk och rejäl insyn (Global utmaning ). , Åtgärder för bättre konkurrens (2009). Se t.ex. Silver, (2007), Sparbankerna och samhällsnyttan. I och med att den offentliga skulden över en konjunkturcykel är oförändrad som BNP i normalfallet växer. I sammanhanget kan också nämnas att man i för en diskussion om att ett strukturellt underskott i de offentliga finanserna på mellan av BNP är förenligt med en nivå på den offentliga bruttoskuldkvoten och därmed förenligt med långsiktigt hållbara offentliga finanser. Den offentliga finansiella nettoskulden beaktar, till skillnad mot bruttoskuldkvoten, även finansiella tillgångar. Systemet med utgiftstaken blir särskilt problematiskt utifrån det sätt som staten redovisar infrastrukturinvesteringar i statsbudgeten. Till skillnad från kommuner och företag har staten ingen särskild investeringsbudget. Investeringar i väg och järnväg sker i regel genom att staten tar upp kostnaden för investeringen på ett anslag. När infrastrukturinvesteringar finansieras med anslag innebär detta att anslag tas i anspråk i takt med att utgifterna uppstår. Kombinationen av snålt tilltagna utgiftstak och infrastrukturinvesteringar som direktavskrivs innebär att investeringar får konkurrera om utrymmet under utgiftstaken med löpande utgifter som sjukpenning, barnbidrag m.m. Detta riskerar att leda till att viktiga samhällsinvesteringar inte kommer till stånd eller skjuts . Det var därför inte helt förvånande, om än anmärkningsvärt, när statsminister avvisade Klimatberedningens förslag om ökade tåginvesteringar med att det blir för dyrt och att utgifterna för dessa investeringar måste vägas mot olika typer av transfereringar till hushållen. , statistikunderlag på KI:s webbplats till rapporten . Bland dessa kan nämnas: Lägre ersättningsnivåer och hårdare kvalifikationskrav i a-kassan och sjukförsäkringen. Ett jobbskatteavdrag på 75 mdkr som sänker reservationslönerna samt kraftigt sänkta marginalskatter överlag. Uppluckrad arbetsrätt och att antalet tidsbegränsade anställningar ökat i mycket stor omfattning. , Analys av budgetmotion, dnr 2009:0240. I själva verket var antalet arbetslösa än färre i vårt förra budgetförslag jämfört med regeringens budget. Vi hade betydligt fler platser inom högskola/universitet, komvux, den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) och inom arbetsmarknadspolitiken. Inget av detta hade utredningstjänsten beaktat i sin analys av vårt budgetförslag avseende effekter på arbetslösheten. Utredningstjänsten hade heller inte tagit hänsyn till att innehållet i vår arbetsmarknadspolitik är avgjort mer effektivt än regeringens. Vi hade betydligt fler platser i erkänt effektiva program som arbetsmarknadsutbildningar och anställningsstöd, medan regeringen satsar på billiga och ineffektiva programplatser inom utvecklingsgarantin. Utredningstjänstens bedömning av vårt finansiella sparande för den offentliga sektorn är intressant ur flera synvinklar. För det första tyder det ju på en tämligen välavvägd ekonomisk politik att kunna åstadkomma såväl högre BNP som lägre arbetslöshet trots ett högre sparande. För det andra illustrerar det tydligt att självfinansieringsgraden för en mer expansiv finanspolitik i nuvarande konjunkturläge är betydande. I vår senaste budgetmotion redovisade vi ett lägre finansiellt sparande än regeringen, motsvarande 0,1, av BNP för åren 20092011. I vår stimulansmotion lade vi fram förslag som försvagade de offentliga finanserna med av BNP.