ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ361 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör presentera en sammanhållen nationell klimatplan med pådrivande styrinstrument för samtliga klimatpåverkande samhällssektorer. Klimathotet de pågående och accelererande klimatförändringarna till följd av framför allt industriländernas långvariga växthusgasutsläpp är vår tids största globala politiska utmaning. Sanden i timglaset för kraftfulla och nödvändiga åtgärder håller på att rinna ut. Den stora majoriteten av klimatforskarna (FN:s klimatpanel IPCC) är överens om att måste de globala utsläppen av växthusgaser börja minska. bör vi se tydliga resultat om det ska vara möjligt att någorlunda säkert nå det mål som världens länder i de internationella klimatförhandlingarna enats om att hejda den globala uppvärmningen vid plus två grader i förhållande till förindustriell nivå. Annars skenar klimatförändringarna iväg. Det krävs en rad kraftfulla politiska beslut på såväl nationell som global nivå för att klara denna utmaning. För att ha en maximal trovärdighet och pådrivande roll i de globala klimatförhandlingarna krävs att är ett föredöme på klimatområdet även på hemmaplan. tenderar tyvärr att vara ett land bland andra. Den svenska borgerliga regeringen har förvisso gjort en del klimatpolitiska insatser på hemmaplan. Men mycket mera kan och måste göras här hemma om med bevarad trovärdighet ska kunna agera aktivt pådrivande på det globala planet. Regeringen måste förse sin nationella klimat- och energiplan med konkreta och tydliga åtgärder på alla områden och på alla nivåer. Regeringen måste skärpa klimatmålet i sin klimat- och energipolitik till 40 procents minskade koldioxidutsläpp till 2020 jämfört med nivå på hemmaplan. Klimatomställningen måste prioriteras på alla politiska nivåer, i näringslivet och hos hushållen. Kommunerna har ett stort ansvar för klimatfrågan genom trafikplanering, bostadsbyggande, satsningar på kollektivtrafik och uppvärmning av fastigheter. Marknaden ensam klarar inte att hantera klimatomställningen. Därför krävs tydliga styrinstrument och kraftfulla investeringar. Medvetna investeringar i gröna jobb, ny miljövänlig teknik och forskning gynnar den svenska ekonomin, tillväxten, exporten och sysselsättningen. Den borgerliga regeringen har avvecklat de framgångsrika och effektiva klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) som den förra införde. Det statliga Klimpstödet för klimatsmarta investeringar i kommuner och företag bidrog till att tydligt minska koldioxidutsläppen i . Klimatinvesteringsprogrammen bör därför återinföras. Regeringens klimat- och energipolitiska plan, som presenterades , utelämnar också i det närmaste flera viktiga sektorers påverkan på klimatet, som t.ex. jordbruket, skogsbruket, hushållen och transporter med annat än personbilar. Därför måste regeringen presentera en sammanhållen nationell klimatplan med pådrivande styrinstrument för samtliga klimatpåverkande samhällssektorer. Samtliga kommuner bör också utarbeta sammanhållna kommunala klimatplaner.
mot · GX02MJ362 · 2009-10-03 00:00:00 — Allmän jakt på säl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av allmän jakt på säl. Naturens resurser bör brukas på ett ansvarsfullt och uthålligt sätt. En sådan resurs, som inte nyttjas på ett sådant sätt, är säl. jagades säl; samhället bistod t.o.m. med skottpengar på säl , då sälarna i fridlystes. Med undantag för epidemier har sälstammarna i nu vuxit till sig ordentligt, en del skulle vilja beskriva det som en närmast explosionsartad tillväxt. Den rikliga och växande förekomsten av säl kan också i sig vara en av orsakerna till de återkommande epidemierna. Det stora och växande antalet sälar äter självklart stora mängder fisk. Därigenom uppstår en konkurrenssituation om tillgången på fisk som allvarligt hotar det småskaliga och kustnära svenska yrkesfisket. Självklart har både sälen och det småskaliga mellan kustnära svenska yrkesfisket ett existensberättigande. För att möjliggöra en samexistens mellan säl och yrkesfiskare av ovan nämnda slag kommer man till slutsatsen att allmän jakt på säl bör tillåtas. Det förbud mot allmän jakt på säl som utfärdats av (Helcom) 1974 saknar relevans .
mot · GX02MJ363 · 2009-10-03 00:00:00 — Allmän jakt på fågeln skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa allmän jakttid på skarv. Det svenska beståndet av skarv uppgår nu till många tiotusentals häckande par. Ökningstakten och utbredningen i har varit extremt snabb . Ökningen har lett till omfattande klagomål om att skarvarna menligt påverkar fiskbestånden, att de skapar andra problem för fisket och förstör skog och natur på de öar där fåglarna häckar. Skarvens utbredning begränsar sig heller inte enbart till kustzonen utan den är även förekommande i insjöar. I stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste fågelarterna. För boende och berörda är det omöjligt att förstå att en allmän jakttid på skarv inte längre medges. Detta riskerar leda till att respekten för lagstiftningen på det jaktliga området urholkas. Jag förordar därför att en allmän jakttid medges på skarv. Vad som ovan anförts om att införa allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.
mot · GX02MJ368 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna till dispenser för s.k. lucktomter. De nya reglerna för strandskydd började gälla . Lagändringen innebär att det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet ökar då kommunerna i sin översiktsplan kan peka ut strandnära områden som lämpar sig för exempelvis bostäder och turistverksamhet. Möjligheten att kunna bygga på strandnära tomter innebär också att vi kommer att kunna skapa ett attraktivt boende. Många kommuner, framförallt i norra , ser en möjlighet till att kunna attrahera nya invånare genom att kunna erbjuda strandnära lägen i större utsträckning. De gamla reglerna gav möjlighet att ge dispens från strandskyddet när det gällde lucktomter, detta är borttaget i de nya reglerna. Det gör att de har blivit svårare att få bygga vid stränder i områden som inte är hårt exploaterade trots att syftet med de nya reglerna var att göra det lättare. Därför finns det anledning att överväga om inte även regelverket för dispensgivning för lucktomter kan göras mer flexibelt utifrån lokala förutsättningar. Ägare av strandnära mark måste kunna ges ökade möjligheter att nyttja sin mark på ett sätt som de själva väljer.
mot · GX02MJ369 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmuntra etisk djurhållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling.1 1 Yrkande 2 hänvisat till FiU. har på många sätt en unik djurskyddslagstiftning. Slakt utan bedövning är förbjuden, antibiotika får inte användas generellt och det finns regler om storlek på stallutrymmen, transporter med mera. Det finns all anledning att vara stolt över den lagstiftningen och även att försöka exportera den till övriga EU-länder. Djurskydd handlar inte bara om lagstiftning utan också om moraliska attityder. Därför borde det offentliga sträva efter att servera mat som är producerad i enlighet med ideologin bakom den svenska lagstiftningen. När mat till exempel serveras i skolor, på sjukhus eller myndigheter borde upphandlingen också ta hänsyn till hur uppfödning och slakt utförts. Tyvärr har vi sett många exempel på att den offentliga upphandlingen av mat framför allt har tagit hänsyn till priset men inte till hur djuren i produktionskedjan blivit behandlade. Det är på många sätt utmanande, när till exempel skolor serverar fläsk eller nötkött från grisar och kor som behandlats illa. Det är också olyckligt att svenska lantbrukare konkurreras ut ekonomiskt på grund av att de följer den svenska lagstiftningen. I praktiken missgynnas på det sättet etisk djurhållning. I EU råder fri handel och varken vill eller kan stoppa produkter som produceras efter regler som gäller i EU. De enskilda kunderna är fria att i affären värdera information om kvalitet, pris samt uppfödning och slakt när de väljer sin mat. Många väljer gärna en dyrare animalisk produkt därför att de vet att djurhållningen varit anständig. Även i den offentliga upphandlingen borde sådana val göras. Vi borde diskutera hur vi utan detaljstyrning kan uppmuntra skolor, sjukhus, myndigheter och andra offentliga institutioner att upphandla mat som producerats i enlighet med den svenska lagstiftningen. Regeringen borde låta göra en översyn av lagen om offentlig upphandling. Om det visar sig att något formellt i lagen hindrar att man tar hänsyn till djurhållningen vid upphandling av livsmedel, bör lagen skrivas om eller förtydligas. I förlängningen skulle en tydligare hållning i den offentliga upphandlingen kunna påverka matexportörer från andra länder så att de anpassar sin djurhållning till de svenska kraven.
mot · GX02MJ370 · 2009-10-02 00:00:00 — Under föregående mandatperiod, 20022006, drev igenom att Eldrimner skulle få status som nationellt resursscentrum för småskaligt mathantverk och statliga medel för den funktionen. Överallt växer det upp nätverk som Sjuhäradsmat, Dalslandsmat o.s.v. I har kommunen ordnat en sambandscentral dit lokala bönder kan leverera så att det blir lättare för kunderna att få tillgång till det närodlade. Kommunens upphandling från lokala leverantörer har ökat från en till 25procent och trafiken och därmed koldioxidutsläppen har minskat. i , som finansieras av regeringen, länkar ihop lokala odlare och matmarknader. Detta uppskattas ha skapat 150 nya jobb och 15 bondemarknader och har gett möjlighet till en livaktig förädlingsindustri. Man räknar med att ca stannat i den lokala ekonomin som ett resultat av Foodlinks. Regeringen har en vision om det nya matlandet. De vill se att utvecklas till ett gastronomiskt land av vikt. ska bli det främsta matlandet i EU. Regeringens program är vackert formulerat men ganska innehållslöst. Ser man till regeringens politik finns en rad saker som direkt motverkar ambitionen att ska kunna bli ett riktigt matland. Några av de viktigaste exemplen: Bidragen till satsningar på ekomaten har skurits ned kraftigt till förmån för satsningar på koncept baserat på de större livsmedelsföretagens konventionella produkter; den tidigare politiken med riktade långsiktiga satsningar är bortblåst. Bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket ökar. Regeringen driver på i EU för att GMO-grödor ska godkännas, och har alltså bytt linje jämfört med förra regeringen. får inte längre medel eller möjlighet att jobba med att främja konsumtion av ekologisk mat och miljömärkta produkter, tidigare mandatperioder har fått tydliga uppdrag om detta. Regeringen vägrar konsekvent att driva en politik för att se till att hälsoskadliga tillsatser i maten tas bort, trots att andra EU-länder gör detta. Det gäller azofärgämnen, transfetter m.m. Regeringen har dragit in beslutade medel till export av ekomat. Stora kvalitetsproblem med maten till unga och äldre, som beskrivits ovan. Smaken är ju delad som man brukar säga, . Undernäring hotar svårt sjuka, .
mot · GX02MJ371 · 2009-10-02 00:00:00 — På klimatområdet har FN:s klimatpanel IPCC spelat en viktig roll för både beslutsfattare och opinionsbildare. Arbete pågår nu för att bygga upp en motsvarighet för ekosystemtjänster, IPBES (Intergovernmental Platform on Biodiversity and ). anser att bör ge både finansiellt och praktiskt stöd till bildandet av IPBES.
mot · GX02MJ372 · 2009-10-05 00:00:00 — finns en övervikt av meteorologer och geovetare, medan exempelvis biologer och astronomer är underrepresenterade. Granskningsorganet bör också granska IPCC:s rapporter med avseende på om sammanfattningen för beslutsfattare i tillräcklig grad belyser de osäkerheter som råder kring slutsatserna. I det sammanhanget bör det också ifrågasättas om de forskningsresultat som är avhängiga klimatscenarier som simuleras fram genom datorers klimatmodellering verkligen är vetenskap i stringent mening. Regeringen bör verka för att ett sådant granskningsorgan kommer till stånd.
mot · GX02MJ375 · 2009-10-01 00:00:00 — Grön gräddfil för näringslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en grön gräddfil. Ett tillståndspliktigt företag som vill genomföra miljöförbättrande åtgärder behöver ofta söka om sina miljötillstånd. Det är en process som tar och kostar mycket pengar trots att det varken handlar om att producera mer eller att generera mer utsläpp. Byråkratin sätter således käppar i hjulen för många företag vars avsikt är att förbättra miljön. Tvärtom handlar vanligen åtgärderna om att ett företag vill göra sin verksamhet koldioxidneutral genom att minska energianvändningen i stort samt byta ut oljeuppvärmning mot biomaterial och vindenergi. Det finns gott om exempel på företag som har haft för avsikt att genomföra förbättringsåtgärder men där satsningar gått om intet på grund av dagens stelbenta regler. Ett av dessa företag är Lastvagnar som 2005 inledde ett arbete för att göra sin lastvagnsfabrik i i koldioxidneutral. En översyn av hur fabriken förses med el och energi skulle göras, och i linje med det skulle företaget bland annat köpa el från vindkraftverk. Ett bra initiativ av ett företag som vill vara ett föredöme inom miljövänlig tillverkning. Till detta kan läggas till att ett motsvarande arbete påbörjades för dess fabrik i . Denna fabrik är nu koldioxidneutral. Detta projekt stötte dock på patrull då företaget blev tvunget att söka om hela sitt miljötillstånd om det avsåg att genomföra sitt projekt trots att det inte rörde sig om en produktionsökning eller en utökning av utsläppen. Men svensk miljölagstiftning stipulerar att ett nytt tillstånd krävs, även om åtgärden är en förbättring av miljön, vilket är en både dyr och tidsödande process. Bristen på ett flexibelt system som snabbt kan hantera ärenden som är uppenbart positiva för miljön medför att goda intentioner går om intet. Det borde snarare vara tvärtom, att den som vill producera mer miljövänligt istället premieras. Ett krångligt regelverk innebär att många goda idéer och verksamheter som skulle bidra till en bättre miljö aldrig blir verklighet. Speciellt mindre företag som inte har lika många personer att avsätta för att administrera miljöförbättringar som storföretag som drabbas av en långsam och kostsam handläggning. Dagens utformning av tillståndsprövningen motverkar miljöförbättringar. Omoderna processer, inneffektiva maskiner och gamla fabriker konserveras med denna lagstiftning. Klimatanpassning och minskad klimatpåverkan ser vi som något eftersträvansvärt, varför byråkratiska hinder bör undanröjas. Regeringen har vidtagit åtgärder för att möjliggöra snabbare handläggning av ärenden som rör byggnation av vindkraftverk. Målet är att snabbare få till förnybar energiproduktion. Det är ett bra första steg. Ett rimligt nästa steg är att ge företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder en gräddfil i tillståndshanteringen, en snabb hantering som gör att förbättringar snabbt och smidigt kommer på plats.
mot · GX02MJ379 · 2009-10-05 00:00:00 — Jakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jakt på säl och skarv. Problemen med skador på fisket orsakade av säl och skarv är stora och minskar inte. Den stora tillväxten av gråsäl och vikare ger fisket bekymmer. Betydande skarvkolonier finns utefter den svenska kusten, och knubbsälsbeståndet ökar starkt. Med låga bestånd av havsörn saknar skarven naturliga fiender och skarvarnas antal och utbredning i har ökat lavinartat. Fågeln har blivit allt vanligare och orsakar skador för både markägare och yrkesfiskare. Utbredningen av skarv ställer på många håll till stora problem, både i insjöar och i kustbandet. Skarven gör också en mycket stor skada på naturen på de öar där den bosätter sig. Exemplen är många på där skarven slagit ut fiskbestånd såväl som djur- och växtliv på platser där kolonierna funnits. Skarven avlägsnar och skadar fisk i fiskeredskap som de många fåglarna genom sin avföring förintar växtlivet på de öar där de häckar. När en skarvkoloni fördärvat ett område fortsätter den till nästa. Bakom sig lämnar den ett i det närmaste dött territorium. Utökad jakt på skarv är därför nödvändig tillsammans med ytterligare insatser för att pricka ägg. De ökade sälbestånden och sälarnas fredning har medfört att sälskador på fiskeredskap och fiskfångst ökat dramatiskt. Skadorna är nu så omfattande att det småskaliga yrkesmässiga kustfisket känner sig hotat. Trots insatser för att utveckla skadeförebyggande medel och metoder för att hindra sälarnas angrepp på redskap och fångst, samt möjligheten att bedriva begränsad jakt, ökar problemen i kustfisket. Trots upprepade framställningar om att få avskjuta skarv och säl har endast mycket begränsade åtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Den statliga ersättning som fiskare får motsvarar inte tillnärmelsevis de skador som säl och skarv åsamkar på redskap med mera. För att komma till rätta med detta för fisket stora problem föreslår jag att skyddsjakt på säl och skarv kommer till stånd för att minska bestånden av säl och skarv till det svenska fiskets nytta.
mot · GX02MJ380 · 2009-10-05 00:00:00 — De gröna näringarnas konkurrenskraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förstärkning av de gröna näringarnas konkurrenskraft och en tidigareläggning av utbetalningen av EU:s gårdsstöd. bönder och skogsbrukare spelar en viktig roll i sysselsättningen och utvecklingen i . I de gröna näringarna arbetar 416000 personer, vilket är av alla sysselsatta. I hälften av landets kommuner är av sysselsättningen beroende av jord- och skogsbruk. Lågkonjunkturen vi just nu befinner oss i påverkar jordbruksmarknaderna kraftfullt och negativt. Jordbruksföretagen i har dessutom haft en svagare utveckling än genomsnittet i EU, sett tillbaka. Prognoserna för produktionsutveckling och livsmedelsproduktion visar att det kommer att vara fortsatt svårt ekonomiskt och att mjölkföretagen och spannmålsproducenterna på den svenska marknaden kommer att ha fortsatta likviditetsproblem. I det trängda marknadsläge som råder planeras och genomförs politiska åtgärder i flera EU-länder för att stärka de gröna näringarna. Bland annat kommer det att lanseras tillväxtpaket, samarbetsavtal, planer, skattesänkningar och åtgärder för att stärka konkurrenskraften för jordbruket i , , , och . Det behövs politiska åtgärder även i för att stärka jordbruksföretagen och de gröna näringarnas konkurrenskraft. Regeringen borde ge berörda myndigheter, främst , i uppgift att kontinuerligt följa konkurrenskraftsutvecklingen hos våra främsta konkurrentländer på sektors-, produktionsgrens- och gårdsnivå. Likviditetsproblem i dessa företag är ett stort problem, vilket man från håll hjälper till att lösa genom att medge en tidigare utbetalning av de stöd som betalas ut till jordbruken inom EU. utbetalningar av gårdsstöd har man bland annat genomfört i . Ju tidigare jordbruksföretagen får detta stöd, ju lättare är det att lindra likviditetsproblem som uppstår på grund av det ansträngda ekonomiska läget. Trots att möjliggjort tidigareläggning av utbetalningen har inte kunnat administrera denna tidigare utbetalning, varför denna viktiga hjälpåtgärd uteblivit för svenska bönders del. En tidigare utbetalning är en nödvändig åtgärd för att lindra effekterna av den ekonomiska krisen. Det är viktigt att skapa framtidstro och att underlätta för berörda landsbygdsföretag i , särskilt nu när det ekonomiska läget inte är det bästa. Regeringen bör därför säkerställa att ett tidigareläggande av utbetalningen av EU:s jordbruksstöd kan göras.
mot · GX02MJ382 · 2009-10-05 00:00:00 — som ett framgångsrikt matland tillkännager för regeringen sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra tillämpningen av den EU-gemensamma livsmedelslagstiftningen i syfte att minska byråkratin, säkra livsmedelskvaliteten och öka lönsamheten för mindre producenter. Det finns en ökande skara av små livsmedelsföretag i våra glesbygder. Dessa drivs av besjälade entreprenörer med mycket varierande bakgrund. De flesta vill tillföra den svenska matmarknaden en ökad kvalitet med regionalt eller lokalt ursprung. Regeringens målsättning om att göra till ett matland av europeisk klass har som idé tagits emot positivt bland dessa. som de etablerade livsmedelskedjorna gör ökade vinster i lågkonjunktur har de små livsmedelsproducenterna lönsamhetsproblem. Konsumenterna ger i mindre grad avkall på sin livsmedelskonsumtion som råvarupriserna har fallit markant. En väsentlig förklaring till att lönsamheten upplevs som dålig bland de små livsmedelsproducenterna är den strikta tillämpningen av gemenskapens livsmedelslagstiftning. Tillämpningen gör ingen skillnad på stor och liten och samma antal kontroller och fasta avgifter tas ut av den lille som av den större. I jämförelse med andra europeiska länder, och , har tillämpningen anpassats på ett pragmatiskt sätt utan att ge avkall på slutproduktens hygieniska och livsmedelstekniska kvalitet. Man tillämpar såväl självkontroll som använder sig av ett riskbaserat synsätt. För att skall lyckas bli ett matland av europeiska mått med livskraftiga lokala mindre producenter på landsbygden måste också tillämpningen av livsmedelslagstiftningen anpassas till våra konkurrentländer.