ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02So20 · 2009-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:190 Handel med vissa receptfria läkemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en åldersgräns som ska gälla även för säljare vid försäljning av vissa receptfria läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att analysera propositionens arbetsmiljökonsekvenser för de butiksanställda. I propositionen föreslås att detaljhandel med vissa receptfria läkemedel ska få bedrivas på andra platser än på apotek, samt att läkemedel som omfattas av lagen ska inte få säljas till den som inte har fyllt . Vi har inget emot att vissa receptfria läkemedel säljs i detaljhandeln. Propositionen saknar dock en analys av vilka arbetsmiljökonsekvenser förslaget får för de butiksanställda och hur det rättsliga ansvaret för hanteringen ska fördelas i butiken, inte minst med tanke på den föreslagna 18-årsgräns som ska gälla. Många ungdomar har extra jobb eller sommarjobb inom handeln och kommer på så sätt att i stor utsträckning involveras i försäljningen av receptfria läkemedel. Eftersom många av de här ungdomarna också är minderåriga är frågan om ansvaret för försäljningen än viktigare att klarlägga. Propositionen ger inga tydliga svar om ansvarsfrågan i allmänhet vid försäljning till minderåriga. Det är inte heller utrett hur butiken ska förhålla sig när det gäller minderåriga butiksanställda. Det kan inte vara rimligt att den som är minderårig har krav på sig att kontrollera åldersgränsen vid försäljning av läkemedel som den minderårige inte själv har åldern inne för att köpa. Vi anser att det är orimligt att ställa krav som lyder under straffansvar på minderåriga. I har man redan infört möjligheten att sälja receptfria läkemedel på andra platser än apotek. Där har man löst frågan genom att införa en tydlig reglering som innebär att inte endast köparen utan även den som säljer receptfria läkemedel ska vara fyllda. Vi anser att ansvarsfrågan när det gäller handel med vissa receptfria läkemedel måste bli tydligare och att det krävs en 18-årsgräns som gäller för både köpare och säljare av receptfria läkemedel.
mot · GW02So21 · 2009-05-12 00:00:00 — Ett övergripande avtal skulle kunna göras mellan och en paraplyorganisation för brukarorganisationerna centralt, medan den praktiska hanteringen regionalt skulle utgå från . Vi föreslår att regeringen får i uppdrag att återkomma med förslag på hur denna konstruktion löses på bästa sätt. En viktig funktion som de personliga ombuden har är att identifiera problem som drabbar flera individer, och kan vara strukturproblem. Kontinuerliga träffar med berörda myndigheter ska därför ske på lokal, regional och central nivå där dessa frågor lyfts fram. Ett stort problem har varit att Arbetsförmedlingen och uteblivit från dessa träffar. Detta är högst problematiskt eftersom uppgiften att lyfta fram strukturfrågor är en oerhört viktig del av de personliga ombudens funktion. Det är avgörande att man hos berörd myndighet tar till sig problembilden och försöker göra något åt den, för att en förändring ska ske. I annat fall kommer nya individer att bli utsatta för samma brister i systemet gång på gång. Vi anser därför att det bör ingå i Arbetsförmedlingens och uppgifter centralt att ingå i samarbetsforum för uppföljning av reformen, och det bör framgå i deras respektive regleringsbrev.
mot · GW02U20 · 2009-05-07 00:00:00 — med anledning av skr. 2008/09:90 Nordiskt samarbete 2008 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett mer kraftfullt agerande för att bevara och utveckla vad som brukar benämnas den nordiska modellen. Den nordiska modellen har på en rad olika områden visat sig vara en framgångsfaktor i en alltmer globaliserad värld. Inom arbetsmarknadsområdet har den nordiska modellen avtalsbaserade uppgörelser mellan arbetsmarknadens parter skapat en stabilitet som når längre än de lagstiftade uppgörelser som finns i andra regioner och länder. Kollektivavtal har en mycket stabiliserande faktor som härigenom ger ökad konkurrenskraft i en orolig värld. Inom välfärdsområdet kan även nämnas de lösningar med generella och kraftfulla försäkringslösningar som finns inom flera viktiga områden. Inom det nordiska ministerrådets arbete under temat ett konkurrenskraftigt i en globaliserad värld talar regeringarna om långsiktiga konkurrenskraft. I detta perspektiv är det oroande att några nationella regeringar bedriver en politik som nationellt fungerar så att vad som brukar benämnas den nordiska modellen luckras upp. Vi kan se det i lagstiftningsprocessen men också i en förändrad retorik. Utvecklingen är genom den nu pågående processen oroande och löper risk att motverka de högt ställda ambitionerna i arbetet med att få till en global vinnarregion i en globaliserad värld
mot · GW02Fi29 · 2009-06-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2008/09:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om AP-fondernas långsiktiga förvaltning. Förvaltningen av pensionskapitalet ska präglas av ansvar och långsiktighet. AP-fondernas förvaltning av pensionskapitalet är otillfredsställande. Fonderna når inte sina mål eller jämförelseindex. Detta är särskilt bekymmersamt i ljuset av att landets pensionärer kommer att få sänkt pension. Vi menar att det finns ett stort behov av en omläggning av AP fondernas förvaltning. Kostnader måste pressas och resultaten måste förbättras. Skrivelsen visar att AP-fonderna inte mött sina egna mål om avkastning . I skrivelsen konstateras att ingen av fonderna når upp till det så kallade inkomstindex som steg . Om fondernas avkastning beräknas fr.o.m. ingången av 2001 blir differensen i avkastning jämfört med inkomstindex, vilket motsvarar ett ackumulerat bidrag till pensionssystemets finansiering med . Enligt skrivelsen är det sammanlagda resultatet av första till fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning . Det är ett bekymmersamt resultat. De svaga ekonomiska prestationerna ska dessutom ses i ljuset av att AP-fonderna har haft kostnader för förvaltningen om . Vi menar att kostnaderna för fonderna måste pressas genom att fonderna t.ex. i ökad utsträckning samordnar funktioner såsom IT. Vi välkomnar det arbete som inletts inom fonderna för att se över hur fonderna förvaltar pensionskapitalet. Vi vill se minskade kostnader och bättre resultat. Skrivelsen visar att de miljarder som förvaltningen av fonderna kostar inte bidrar till en bättre avkastning. Vi menar att det t.ex. kan övervägas att någon av fonderna övergår till en placeringsstrategi utan någon aktiv förvaltning. Att låta en av fonderna följa ett index skulle kunna ge en välkommen konkurrens till de övriga tre fonderna. För oss är det avkastningen till pensionärerna som måste sättas främst. Skrivelsen visar tydligt att kostnader måste pressas och avkastningen öka. Dagens situation är inte acceptabel.
mot · GW02Ju27 · 2009-06-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:213 Förtursförklaring i domstol avslår förslaget om lag om förtursförklaring i domstol. Regeringen säger sig ha ambitionen att få ned handläggningstiderna i domstolarna och föreslår därför att införa en lagregel som innebär att förtur ska kunna begäras i domstol. Enligt regeringen ska förslaget syfta till att förbättra den enskildes möjligheter att påskynda handläggningen av ett mål eller ärende i domstol. En ansökan om förtursförklaring ska kunna göras då ett mål oskäligt fördröjts och ska gälla alla typer av mål och ärenden i de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, , Arbetsdomstolen och Patentbesvärsrätten. Vi menar att regeringens förslag har allvarliga brister. Regeringen borde i stället ta tag i de egentliga problemen som till stor del härrör från bristande styrning och resursfördelning. Regeringen, som länge visat passivitet avseende den prekära ekonomiska situation rättsväsendet befinner sig, hanterar nu situationen helt fel. I stället för att balansera underskotten i rättsväsendet föreslås en ny regel som riskerar att leda till ännu längre handläggningstider och olikhet inför lagen. prognostiserar underskottet till ca och dubbelt så mycket. Hela rättsväsendet har enligt myndigheternas prognoser underskott på nästan . Flera tunga remissinstanser menar att ansökningar om förtur innebär extra administration. Remissinstanserna påpekar också att en begäran om förtur kan komma att missbrukas eller för den delen brukas i hög utsträckning. I så fall innebär varje sådan begäran ytterligare belastning och ännu längre handläggningstider. Det är dessutom oklart hur förtursförklaringar ska förhålla sig till varandra då de sannolikt kommer att meddelas på domstolar med stora balanser. Med den ekonomiska situation domstolarna har är det förutsägbart att en förtursförklaring i det ena målet leder till mera begränsade resurser i andra mål. Det innebär alltså att äldre mål och ärenden kan komma att få stå tillbaka, till förmån för yngre mål. Eftersom begäran om förtur torde ha större framgång om den görs av någon som har juridisk kunskap, innebär en sådan ordning att den som inte har denna kunskap eller juridiskt biträde kommer i ett sämre läge. En sådan ordning vore inte tillfredsställande och kan närmast betraktas som att likhet inför lagen inte gäller i domstolarna. Med hänvisning till den skarpa kritik som framkommit avslår vi regeringens förslag om förtursförklaring i domstol.
mot · GW02Kr6 · 2009-06-16 00:00:00 — I propositionen berörs frågan om vidaresändningsplikten som utredningen bedömde särskilt skulle ses över. Denna fråga kommer att belysas i en proposition som läggs fram . Vår uppfattning är att det är viktigt att det fortsatt ska ställas krav på kabeloperatörerna att utan krav på extra betalning erbjuda möjligheten att se programföretagens fullständiga utbud. Vi delar regeringens uppfattning att utvecklingen av marksänd digital radio ska fortsätta. Teknikutvecklingen bör kunna ske i samarbete mellan med och de kommersiella radiobolagen. tillstånd att sända digitalt som går ut bör förlängas/vidgas. i (s) i (s)
mot · GW02Kr8 · 2009-06-22 00:00:00 — med anledning av skr. 2008/09:220 Kyrkoantikvariska frågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till tjänstledighet för förtroendeuppdrag inom . 6,75 miljoner medlemmar väljer sina förtroendevalda genom val där medlemmar har rösträtt. Kandidater till uppdragen organiserar sig i olika nomineringsgrupper och medlemmarna röstar alltså på en kandidatlista med möjlighet att särskilt markera, kryssa, tre personer. Resultatet av valen annonseras sedan bl.a. på webbplats. har drygt 36000 förtroendevalda runtom i vårt land. De har till uppgift att vara delaktiga, ta ansvar och utveckla verksamheten inom . De förtroendevalda utses genom val och tjänstgör sedan på församlingsnivå och inom samfälligheten i kommunen (lokalt), i de 13 stiften (regionalt) samt i kyrkomötet (nationellt). De har till uppgift bl.a. att arbeta för att fortsättningsvis är en öppen folkkyrka för alla i hela landet, de bevakar och beslutar om underhållet av våra kyrkor en del av vårt kulturarv samt beslutar över frågor som rör begravningsväsendet. För att fortsättningsvis ge möjligheter till en demokratisk organisation av är det angeläget att alla medlemmar i ur alla samhällsgrupper ges möjligheter att engagera sig i de olika nomineringsgrupperna och därmed ges förutsättningar att ta på sig förtroendeuppdrag. Därför är det angeläget att de förtroendevalda fortsatt får laglig rätt till tjänstledighet för fullföljande av sitt förtroendeuppdrag inom . Övergångsbestämmelsen om tjänstledighet löper ut , så det är angeläget att fatta beslut nu för att ge dem som väljs till förtroendeuppdrag i kyrkovalet förutsättningar att kunna genomföra sitt uppdrag. Deltagare i Kyrkomötet, exempelvis, samlas för att arbeta i utskott och diskutera i plenum och fatta beslut. Det krävs ibland möjlighet till ledighet från förvärvsarbete även på lokal och regional nivå. De arvoden och ersättningar som utbetalas för förlorad arbetsförtjänst ska självklart ligga till grund vid beräkningar för ersättning från a-kassan.
mot · GW02U24 · 2009-06-12 00:00:00 — med anledning av skr. 2008/09:196 Redogörelse för verksamheten inom m.m. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i sekretesslagen 9 kap. 16 § enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligt bör tillträda konvention mot människohandel. konvention om människohandel undertecknades av . Det var mycket olyckligt att under sitt ordförandeskap i inte hade ratificerat konventionen om människohandel. I SOU 2008:41, den utredning som behandlat frågan, framkommer att en ändring i sekretesslagen är nödvändig för att ska kunna tillträda konventionen. Syftet är att skydda uppgifter om offrets privatliv under ett domstolsförfarande. Utredningen föreslår att brottet människohandel läggs till i uppräkningen i 9 kap. 16 § första stycket sekretesslagen. Utredningen har remissbehandlats. Det är orimligt att ratificeringen försenats . Denna brist på agerande skadade självfallet legitimitet i frågan under ordförandeskapet. bör möjligt tillträda konvention mot människohandel. Förslag till ändring i 9 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100): Sekretess gäller hos domstol i mål om ansvar för sexualbrott, utpressning, brytande av post- eller telehemlighet, intrång i förvar, olovlig avlyssning, dataintrång, brott mot tystnadsplikt, brott genom vilket infektion av hiv har eller kan ha överförts, människohandel samt i mål om ersättning för skada med anledning av sådant brott, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos domstol även i mål om 1. ansvar för barnpornografibrott 2. ersättning för skada med anledning av sådant brott, och 3. förverkande av skildring med sådant innehåll för uppgift om en ung person som skildras i pornografisk bild, om det kan antas att denne eller någon denne närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller även i ärende som rör i denna paragraf angivet brott. Sekretessen enligt denna paragraf gäller inte för uppgift om vem som är tilltalad eller svarande. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst .
mot · GW02Ub33 · 2009-06-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan beslutar att ämnet estetisk verksamhet ska vara obligatoriskt, dvs. tillhöra de nya gymnasiegemensamma ämnena, nuvarande kärnämnen. För att möta morgondagen på ett framgångsrikt sätt måste vi utveckla och träna våra elevers förmåga att tänka och skapa och detta på nya och oprövade vägar. De estetiska ämnenas hela idé bygger på att eleven tar till sig befintlig kunskap inom olika områden och sedan låter kunskapen möta den egna kreativa lusten under handledning av lärare med utbildning och kompetens. I en värld där vi alltmer lever med bilder, musik, språk och information i en ständig rörelse är behovet av kunskap allt viktigare och inte minst förmågan att tolka mediebudskap samt att själva skapa sådana. Vi anser att alla förmågor bör stimuleras i och gymnasiet för att man som elev ska kunna upptäcka och få en chans att utveckla det man är duktig i. Dessutom är det så att man genom olika metoder kan förstärka sina möjligheter att tillgodogöra sig kunskap. Även påpekar att ämnet estetisk verksamhet bidrar till att utveckla elevens fantasi, kreativitet och estetiska sinne och framhåller den stora betydelse som design och musik fått för svensk tillväxt. EU:s åtta nyckelkompetenser kommer även de på skam om vi inte stimulerar eleverna att inse värdet av kurser i estetiska ämnen. Vi vill utifrån det ovanstående avslå propositionen i den del som handlar om att ämnet estetisk verksamhet inte längre ska tillhöra de gymnasiegemensamma ämnena. i (s) i (s)
mot · GW02Ub34 · 2009-06-10 00:00:00 — Ur demokratisk synvinkel är det viktigt att makten sprids. Utbildningssystemet är alltför hierarkiskt. En enhetlig och likvärdig skola kräver demokratiskt inflytande. Därför är det viktigt att det finns politisk insyn i och styrning av skolan. Under har skolornas styrning utvecklats åt olika håll. Olika varianter har tillämpats i olika skolor, med alltifrån skolor där rektorn har den absoluta makten till skolor med styrelser där elever eller föräldrar är i majoritet. Den nuvarande regeringen har avslutat försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet. Vi anser att denna försöksverksamhet ska analysera och utvärderas för att fler och bättre institutioner för inflytande ska kunna utvecklas. Skoldemokrati handlar inte bara om en formell beslutsstruktur. Utbildningen måste genomsyras av samarbete, vilja att lyssna och ett kollektivt ansvar. Elevers och föräldrars inflytande är litet vad gäller planering och genomförande av den verksamhet som bedrivs i skolan. Trots att det finns formella möjligheter för både elever och föräldrar att vara med och påverka, t.ex. genom klassråd och utvecklingssamtal, anser både elever och föräldrar att de saknar reella möjligheter att göra det. Speciellt gäller det för den verksamhet som äger rum inne i själva klassrummet, dvs. För att uppnå ett demokratiskt utbildningssystem fordras nya arbetsmetoder. Undervisningsformerna måste förändras så att elevernas egna aktiviteter, samarbete inom gruppen och möjlighet att påverka sin egen situation är det viktiga. Då kan eleverna få det självförtroende som är nödvändigt för att kunna klara utbildningen. Undervisningsformerna ska även inriktas på att elever ska ha likvärdiga villkor oberoende av deras bakgrund. Elevernas inflytande i skolan måste tas på allvar. De måste få verklig delaktighet i skolarbetet, dvs. ges ansvar för skolans arbetsmiljö, och få ta aktiv del i planeringen, genomförandet och utvärderingen av undervisningen. Delaktighet handlar om rätten att få vara med, att ha uppgifter samt att få och ta ansvar. Ökat inflytande handlar inte bara om en rättighet att få påverka sitt dagliga arbete utan i lika hög grad om en skyldighet att ta ansvar för sitt eget lärande. anser att elevernas rätt till reellt inflytande över sin utbildning och arbetsmiljö bör förtydligas i skollagen. Amineh Kakabaveh (v)
mot · GW02Ub35 · 2009-06-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva UF-företag inom den nya gymnasieskolan. Organisationen Ung Företagsamhet (UF) ger ungdomar i gymnasiet möjlighet att träna och utveckla sin kreativitet, företagsamhet och sitt entreprenörskap. får ungdomarna driva egna företag och sälja varor och tjänster. Ungdomarna tar själva fram affärsidé, genomför marknadsundersökningar och skaffar startkapital. Sedan starten har över 170 000 ungdomar drivit företag genom Ung Företagsamhet. Under /2009 driver 18 462 elever 5 621 företag. Utbildningen finns på över 500 gymnasieskolor i . De flesta är överens om att gymnasiekonceptet Ung Företagsamhet är bra för att utveckla elevernas kreativitet och företagsamhet. Detta framgår inte minst av undersökningar som visar att av de elever som drivit UF-företag har företagarerfarenhet. Dessa företag har genererat över 160000 arbetstillfällen och på detta sätt högst påtagligt bidragit till tillväxt. I propositionen belyses vikten av entreprenörskap och att detta ska genomsyra gymnasieskolan, vilket är mycket positivt. Det känns dock oroande att det inte framhävs i vilka former detta ska genomföras. Det kan bidra till en otydlighet som allvarligt kan försvåra för Ung Företagsamhets verksamhet på skolorna. I förslaget till den nya gymnasieskolan framgår det inte klart och tydligt hur entreprenörskapet rent praktiskt ska in i undervisningen eller i det nya gymnasiearbetet. driver eleverna sina företag som projektarbete och om denna möjlighet försvinner i den nya gymnasieskolan står vi inför en potentiell förlust av 1 380 företag och 5 520 arbetstillfällen . Läsåret 20082009 har vi på haft hela 40 UF-företag registrerade, en ökning med på bara . Antalet UF-elever var 152, också en ökning med . Det bör klart uttalas att det även ska vara möjligt att driva UF-företag inom den nya gymnasieskolan.
mot · GX02So501 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om införandet av ett individuellt hälsokonto. Föreställ dig att du via datorn skulle kunna få tillgång till den information som finns om dig i vården. Det handlar bland annat om journaluppgifter, provsvar, receptföreskrivningar och läge inom högkostnadsskyddet. Här finns även din digitala brevväxling med din husläkare eller vårdcentral samlad, liksom möjligheter att beställa tid, får recept förnyat eller ställa frågor via e-post. Detta, kallat för ett individuellt hälsokonto, skulle kunna göra patienter mer delaktiga i sin egen vård, och kunnigare patienter kan göra mycket mer själva för sin hälsa. En annan möjlighet är att patienter kan skaffa sig information för att kontrollera vårdpersonalen och den medicinering och behandling de får. kan det vara svårt att förstå hur medicin ska tas. Instruktioner från läkare kan upplevas förvirrande och recept kan vara krångliga att läsa. Hälsokontot skulle kunna ha ett särskilt gränssnitt där du matar in din diagnos och den medicin du fått och därmed visas förklarande text på skärmen, t.ex.: Du har öroninflammation och läkaren har ordinerat penicillinkur med Kåvepenin. Detta skulle följas av texter med patientundervisning om öroninflammation och hur du använder Kåvepenin. Den demografiska utvecklingen pekar på en expansion av hälso- och sjukvårdstjänster . Den åldrande befolkningen ställer nya krav på sjukvården, som har svårt att tillgodose den äldre befolkningens vårdbehov. Hälsokontot skulle kunna bidra till att underlätta för ny teknik, exempelvis telekommunikation, mellan patienten och vårdgivare. I takt med att den tekniska infrastrukturen i samhället utvecklas, parallellt med att äldre och anhöriga blir mer hälsomedvetna och IT-kunniga, kommer allt fler digitala tjänster att efterfrågas . Ett hälsokonto skulle medverka till att ge äldre möjlighet att leva mer självständigt genom att på egen hand kunna utföra vardagliga aktiviteter, vårda sig själv, eller med hjälp av hemtjänstpersonal eller anhöriga få behandling i sin hemmiljö. Andra fördelar skulle kunna vara virtuella möten mellan patienten i hemmet och olika vårdgivare. En utredning borde få i uppdrag att undersöka hur hälsokontot skulle kunna bli verklighet. Det handlar bland annat om hur den teknologiska utvecklingen inom sjukvården måste stödjas och hur lagar måste ändras för hur vårdinformation får distribueras. Detta bör ges regeringen till känna.