mot · GX02Fi280 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kompletteras med ledamöter från riksdag som representerar både regeringsmajoriteten och oppositionen. Kreditgivningen från svenska banker och andra finansinstitut har varit frikostig. Det är uppenbart att bankernas expansiva utlåningspolitik, framför allt i de baltiska staterna men också i t.ex. , hotar att resultera i stora kreditförluster. Regeringen har överlåtit åt att hantera problemen i den finansiella sektorn. , som hanterar de statliga garantierna, arbetar alltså med skattebetalarnas pengar. Den politiska insynen i och det politiska ansvaret för vad som sker med skattebetalarnas pengar förefaller något oklart. Statsministern, regeringen och ansvarigt statsråd tycks ha abdikerat till förmån för Riksgäldens tjänstemän, och verkar följa utvecklingen mest som intresserade åskådare. På frågan om han var orolig svarade statsministern i en svensk affärstidning: Jag tycker inte att jag ska ägna mig åt att fundera över enskilda finansiella institutioner på det sättet, därför att vi har en väldigt bra ordning, där Riksbank och finansinspektion är de som vakar över solvens och förutsättningar för enskilda finansinstitutioner. Sedan får jag, så att säga, följa deras rapportering. Riksgäldens agerande har också betydelse för våra relationer till andra stater. I budgeten skriver finansministern: Efter långvariga förhandlingar träffades under junijuli 2009 överenskommelser med EU och IMF om ett förstärkt åtgärdsprogram. Utöver vad som överenskommits tidigare ingick följande åtgärder i det nya programmet: ytterligare lönesänkningar i den offentliga sektorn, strukturella reformer, främst inom sjukvård och utbildning, ytterligare minskningar av offentliga konsumtions- och investeringsutgifter, och sänkt grundavdrag för inkomstskatt. (Budgetpropositionen volym 2 ut-giftsområde 2 s. Den lettiska regeringen uppges vidare ha gjort stora framsteg när det gäller att skapa en bred politisk uppslutning bakom reformprogrammet. Den tilläggsbudget, som ligger till grund för det senaste åtgärdspaketet (i ), har förankrats hos samtliga regeringspartier, skriver finansministern i budgetpropositionen . Han skriver vidare: Regeringen avser att inleda förhandlingar med om de närmare villkoren för krediten. Regeringen tänker ge i uppdrag att sköta förhandlingarna. Regeringen avser vidare återkomma till med information om villkoren för kredit till . (Budgetpropositionen volym 2 utgiftsområde 2 s. I medierna har förekommit rätt skrämmande reportage om vanliga människors situation i . Sjukvården och sjukhus stängs ned. Fattigdomen brer ut sig i arbetslöshetens och skuldsatthetens spår. välfärds- och trygghetssystem var inte före krisen särskilt utbyggda, nu rustas de ned eftersom svenska banker varit giriga. måste få större insyn i vad som pågår i form av bankgarantier i och i kontakter med andra stater. måste kompletteras med ledamöter från riksdag och som representerar både regeringsmajoriteten och oppositionen. Vi måste få en möjlighet att stämma av och politiskt bedöma de villkor Riksgälden förelägger och andra stater. visar vad ett folkligt missnöje kan leda till. är mer politiskt instabilt än , och risken för att politisk oro kan ta sig mer våldsamma uttryck får också bedömas som större. Cirka 20procent av befolkningen i är icke-medborgare, huvudsakligen rysktalande, som saknar rösträtt. Att bara förankra sparpaket hos den lettiska regeringen och inte hos oppositionen som en femtedel av befolkningen står helt utanför, förefaller en smula riskabelt. måste få betydande information om hur förhandlingar med utvecklas.