mot · GX02Ju265 · 2009-09-30 00:00:00 — Därför krävs det goda kunskaper och ett bra samarbete mellan hälso- och sjukvården, kommunerna, polis, rättsväsende, kriminalvård och kvinnojourerna. Rikskvinnocentrum har ombildats till ett nationellt centrum för kvinnofrid. anser att det nu är dags att inrätta regionala centrum för kvinnofrid i varje sjukvårdsregion. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 22Mäns våld i brottsstatistiken anmäldes 28315 fall av misshandel mot kvinnor (Brå). Av brottsstatistiken framgår att brottet i 19466 fall begicks inomhus av gärningsman som var bekant med offret. En stor del av fallen med bekanta gärningsmän torde röra mäns våld mot närstående kvinnor. Brå har uppskattat att cirka två tredjedelar av de anmälda fallen av misshandel då kvinnan är bekant med mannen avser våld i en nära relation (Rapport från JuU 2007/08:RFR9). Ett stort problem med dagens statistik, som även uppmärksammats av justitieutskott, är att det inte går att se om kvinnan blivit misshandlad av en närstående man, t ex pojkvän eller sambo, eller av någon annan bekant som en granne, ett syskon eller en kompis. På så sätt osynliggörs en stor del av mäns våld mot kvinnor. är det ett tidsödande arbete för forskare att gå igenom samtliga anmälningar där en kvinna misshandlats för att se om hon blivit utsatt för en närstående mans våld eller inte. För att vi ska få mer kunskap om mäns våld mot kvinnor och hur utvecklingen ser ut över tiden är det nödvändigt med statistik som redovisar vem det är som misshandlat henne och vilken relation kvinnan har till förövaren. är det möjligt att se hur många av misshandelsbrotten som begicks inomhus av en bekant i nära relation mot en kvinna som var eller äldre. Enligt Brå:s statistik var dessa förutsättningar uppfyllda i 1055 fall av det totala antalet brott begångna mot en kvinna . Det finns dock anledning att tro att även flera av de 15184 brott som begicks inomhus av en bekant mot en kvinna skedde inom ramen för en nära relation. Könet på gärningsmannen är dock fortfarande inte möjligt att utläsa ur statistiken. för avskaffande av diskriminering av kvinnor uppmanar att samla in omfattande statistik uppdelad på kön, ålder och våldstyp samt förhållandet mellan gärningsmannen och brottsoffret när det gäller våld mot kvinnor. Regeringen bör därför ge i uppdrag till att utveckla ett kodningssystem för brott där kvinnor misshandlats där könet på gärningsmannen och relationen mellan gärningsman och offer framgår. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 23Behandlingsprogram för våldsamma män Att män som slår ska få adekvat behandling är en viktig del i arbetet med att stoppa och förebygga mäns våld mot kvinnor och barn. Det är dock viktigt att behandlingens innehåll diskuteras ingående. Vidare är uppföljning och utvärdering av behandlingsprogrammens effektivitet central. Den våldsutsatta kvinnans och eventuella barns säkerhet måste alltid stå i fokus. Tyvärr är det många våldsutövande män som inte har möjlighet till någon form av behandling över huvud taget. Kriminalvården har tidigare bedrivit samverkansprojekt med bl.a. polis, åklagare och socialtjänst i ett antal kommuner. Denna samverkan har ofta inneburit att både män som är dömda för relationsvåld och män som inte är dömda har genomgått behandlingsprogram tillsammans. Det har bl.a. inneburit att män kunnat påbörja behandling på frivårdskontor i väntan på domslut. Kriminalvården har dock beslutat att myndighetens programverksamhet för relationsbrott endast ska vara öppen för dömda män (Rapport från JuU 2007/08:RFR9). Att män som inte är dömda för våld i nära relationer inte har tillgång till relevant behandling är en stor brist som måste åtgärdas. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur alla män som utövat våld i nära relationer ska få tillgång till relevant behandling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom den svenska kriminalvården används behandlingsprogrammet Idap (Integrated domestic abuse programme) för män som misshandlat sin partner. Programmet bygger på kognitiv beteendeterapi där männen ska lära sig att se hur våldet påverkar deras partner och eventuella barn samt lära sig att ta ansvar för våldet och hitta alternativa handlingssätt. Idap bedrevs på 17 platser i landet och programmet är under utbyggnad till fler orter. Relationer och samlevnad () är ett behandlingsprogram för sexualbrottslingar som har provats vid specialanstalterna för sexualbrottslingar. Ingen systematisk utvärdering eller uppföljning har ännu gjorts av behandlingsprogrammen. Enligt utredningen i luften (SOU 2004:121) är Kriminalvårdens uppdelning i separata program för misshandel respektive sexualbrott ineffektivt och vittnar om en kunskapsbrist på området mäns våld mot kvinnor. vid i har uttryckt att man inom behandlingsforskningen till viss del försökt anpassa behandlingen efter om mannen har t.ex. adhd eller alkoholmissbruk. Risken är att behandlingen riktas in på individuella problem trots att en stor del av våldet mot kvinnor utövas av vanliga, välfungerande män utan missbruk eller andra neuropsykiatriska diagnoser. vill införa halvtidsfrigivning, vilket skulle frigöra resurser som vi menar ska användas inom kriminalvården för exempelvis olika behandlingsprogram bl.a. för män dömda för misshandel av närstående kvinnor och sexualbrott. Även kvinnor som misshandlar sina partners bör självfallet erbjudas samma möjligheter till behandling inom kriminalvården som misshandlande män. Det är viktigt att synliggöra att misshandel kan förekomma inom lesbiska relationer även inom kriminalvården. Enligt SKL:s kartläggning (2009) är det av kommunerna som uppger att de kontinuerligt arbetar med män som utsätter kvinnor för våld i nära heterosexuella relationer. Lika stor andel uppger att de arbetar speciellt med pappor som utsätter kvinnor och barn för våld. Rapporten barns upplevelser presenterades av den förra regeringen . Rapporten är en kartläggning och beskrivning av verksamheter som syftar till att få män att sluta använda våld mot kvinnor och barn, samt verksamheter riktade till barn som upplever mäns våld mot kvinnor i sin familj. Enligt rapporten finns ett stort intresse av att motverka mäns våld mot kvinnor och barn. Dock är vissa områden eftersatta och det finns problem som kräver åtgärder både på kort och på lång sikt. I verksamheter riktade till män finns i många fall utanför kriminalvårdens Idap-program stora brister när det gäller både säkerhet för kvinnor och barn och dokumentation, uppföljning och utvärdering. Rapporten föreslår därför bl.a. ett nationellt utvärderings- och utvecklingsprogram med syfte att utveckla modeller för dokumentation, uppföljning och utvärdering som kan genomföras nationellt. Trots att förslagen i rapporten är mycket angelägna har regeringen ännu inte gjort någon ansats att stödja förslagen i rapporten. Regeringen har dock gett metoder i socialt arbete (IMS) i uppdrag att utvärdera och utveckla metoder för att arbeta med våldsamma män. Detta är lovvärt men inte tillräckligt. Regeringen bör därför skyndsamt bereda förslagen till förändringar i rapporten barns upplevelser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (v)