ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02A262 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om a-kassans regler. tackade arbetssökande från nej till ett arbete i . rapporterade detta till a-kassa fick han sin ersättning sänkt . När nu har ett system som kräver att arbetssökande som uppbär a-kassa tackar ja till jobb i andra länder, är det viktigt att de rutiner som finns för att få del av de trygghetssystem som gäller på den svenska arbetsmarknaden också gäller för svenskar som därmed jobbar utomlands. Så är inte fallet . Trots olika system för arbetsskadeförsäkringar och socialförsäkringar, samt en rad andra skillnader inom en mängd olika områden ska en arbetssökande tvingas till ett arbete i ett annat nordiskt land. Detta kan innebära försämringar för individen om något specifikt inträffar, exempelvis en arbetsskada. Om vi fortsätter med som exempel, så kan vi konstatera att den norska motsvarigheten till Arbetsförmedlingen, NAV, måste utfärda rätt sorts blanketter för att trygghetssystemen ska gälla en arbetstagare. Det kräver att den arbetssökande själv också måste bevaka att rätt papper fylls i på rätt sätt, vilket inte alltid kan vara så lätt i synnerhet när språket är annorlunda. För att vara berättigad till a-kassa efter att har förvärvsarbetat i krävs att blanketten E 301 är utfärdad av NAV. är det en väntetid på mellan . Därefter får den sökande vänta innan dennes svenska a-kassa handlagt ärendet, vilket ytterliggare försenar utbetalningen av arbetslöshetsförsäkringen med 2 beroende på belastningen på a-kassorna. Alltså utbetalas ingen ersättning . Regeringen bör se över möjligheterna att tillåta att blankett E 301 kan ersättas av ett arbetsgivarintyg utfärdat av den nordiska (i det här fallet norska) arbetsgivaren samt ett lönebesked som visar att s.k. tryggdeavgift (i ) är dragen.
mot · GX02A263 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om otydlighet vad gäller skyddsombudens ansvar. I ett uppmärksammat rättsfall blev ett skyddsombud som utförde sitt jobb och råkade ut för en arbetsskada åtalad för att han inte hade stoppat den farliga arbetsplatsen. Åtalet har väckt en stor upprördhet och oro bland landets skyddsombud. Åklagaren menade att platschefen är den högst ansvariga för olyckan, men att också skyddsombudet skulle ha agerat för att hindra att den skedde. Han hävdar att båda gjort sig skyldiga till arbetsmiljöbrott innefattande framkallande av fara för annan. Arbetsmiljölagen säger att arbetsgivaren har huvudansvaret för arbetsmiljön och att det straffrättsliga ansvaret helt och håller vilar på arbetsgivaren. Eftersom detta tydligen kan ifrågasättas i en rättegång måste lagrummet förtydligas, annars kommer det att få långtgående konsekvenser för möjligheten att få arbetstagare att ställa upp som skyddsombud.
mot · GX02A264 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivavtal som en förutsättning för att betala ut samhällsstöd vid anställningar. Alla vill vi att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden så att anställda inte utnyttjas men även för att konkurrensen inte ska snedvridas. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivarna som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden ges så att de inte snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom en bransch. Vi anser att kollektivavtal bör vara en självklar förutsättning för att beviljas samhällsstöd vid anställningar.
mot · GX02A265 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen. har arbetslöshetsförsäkringen blivit så dyr men bara hälften så bra. Det har resulterat i att nära halv miljon arbetstagare lämnat a-kassan. Många för att de inte har råd att betala de höga avgifterna och för att de inte längre får ut någon vettig ersättning om de blir arbetslösa. I den förda debatten har bland annat anförts att regeringen velat göra en dåligt fungerande a-kassa obligatorisk genom att införa en ny skatt åt alla löntagare och småföretagare, oavsett om de kan få någon ersättning eller inte vid arbetslöshet. Regeringens trixande med a-kassan är oansvarigt. Att nu anföra att frågan om arbetslöshetsförsäkringen ska ingå i eventuellt kommande utredning skapar inte den stabilitet i systemet som är önskvärt. Vi socialdemokrater vill ha en arbetslöshetsförsäkring värd namnet. Det är illa nog att bli av med jobbet, man ska inte behöva oroa sig för att ens ekonomi ska gå i botten. En arbetslöshetsförsäkring värd namnet bör ha en tydligare koppling till inkomstbortfallsprincipen. Målet måste vara att de allra flesta får ut av sin inkomst vid arbetslöshet. En bra arbetslöshetsförsäkring är effektiv eftersom den som förlorar sitt jobb kan koncentrera sig på att snabbt söka nytt och inte behöver oroa sig för att behöva gå från hus och hem. Det är bra både för den enskilde och för tillväxten. i (s)
mot · GX02A266 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av tydliga och effektiva regler på den svenska arbetsmarknaden. Problem med svartarbete och oseriösa bemanningsföretag har accentuerats . Utländska medborgare kommer till och utför arbete långt under de lönenivåer som finns i kollektivavtalen. De uppger sig vara egenföretagare och uppvisar F-skattsedel. Personerna har kommit hit legalt men genom att de formellt sett inte är att betrakta som anställda utan egenföretagare är kollektivavtalen inte tillämpliga utan arbetsinsatsen säljs långt under gällande kollektivavtal. Detta leder till flera problem såsom minskade skatteintäkter, snedvridning av konkurrensen och oordning generellt på arbetsmarknaden. Problemet är däremot inte att människor kommer hit för att arbeta utan att oseriösa arbetsgivare utnyttjar kryphål i regelverken. Dessa problem har funnits tillbaka och ökar stadigt. Det är nödvändigt att se över hur tydliga och effektiva regler kan tillskapas på den svenska arbetsmarknaden för att motverka exploatering av människor och konkurrensneutralitet.
mot · GX02A267 · 2009-10-02 00:00:00 — Stärkt anställningstrygghet i samband med upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningstrygghet. Det finns drygt 400 busstrafikföretag i , de flesta är privatägda och några kommunägda. De största privata företagen är , och . Det största offentligt ägda företaget är spårvägar. Många förarare är således privatanställda. är en mycket stor del av kollektivtrafiken upphandlad. Upphandlingarna tenderar att bli allt längre och även större i omfattning. En vanlig situation är att busstrafiken för ett helt län upphandlas för . Den här utvecklingen skapar allt större problem för de anställda och deras fackliga organisationer. När en ny entreprenör vinner en sådan upphandling sägs alla gamla anställda hos den tidigare entreprenören upp på grund av arbetsbrist. Den nya entreprenören har ingen skyldighet att ta över personalen. Vid sådana tillfällen får många fortsätta hos den nye entreprenören men den nye entreprenören kan välja ut vilka som denne vill anställa, och då riskerar de äldre i personalen att bli utan arbete. Genom upphandlingsförfarandet sätts lagen om anställningsskydd, LAS, ur spel. Turordningsreglerna, som är avsedda att skydda arbetstagarna från att arbetsgivaren utifrån eget huvud plockar ut vilka man vill ha kvar eller bli av med, blir i praktiken ointressanta. Detta kan också användas mot fackligt eller politiskt aktiva anställda i syfte att minimera antalet sådana bland de anställda. Vem vågar ta på sig politiska uppdrag och vara borta från jobbet om man vet att det kan vara en nackdel då ens anställning prövas efter en upphandling lite längre fram i tiden? Vem vågar hårt driva sina kamraters intressen i fackligt arbete när man vet att det kan leda till att man inte får fortsätta jobbet under en ny entreprenör? Regeringen bör se över möjligheterna att vidta åtgärder i fråga om förstärkt anställningstrygghet i samband med upphandlingar, särskilt inom kollektivtrafiken.
mot · GX02A268 · 2009-10-02 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiska stöd till personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmarknadspolitiska stöd till personer över 65 med funktionsnedsättning. Det är en djup orättvisa och klar åldersdiskriminering att personer med funktionsnedsättning inte har rätt till arbetshjälpmedel, personligt biträde och lönebidrag om de arbetar efter . Den diskrimineringslag som gäller från förbjuder diskriminering på grund av ålder på arbetsmarknaden. De flesta personer som har arbetshjälpmedel och där arbetsgivaren har lönebidrag, har någon funktionsnedsättning och omfattas också av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som ratificerat. I artikel 27 Arbete och sysselsättning slås fast: Konventionsstaterna ska a) förbjuda diskriminering på grund av funktionsnedsättning med avseende på alla frågor som gäller alla former av yrkesverksamhet " Det framstår därför som självklart att förordningarna om arbetshjälpmedel, personligt biträde och lönebidrag måste skrivas om så att det klart framgår att ålder inte ska beaktas i samband med ärenden i dessa frågor.
mot · GX02A269 · 2009-10-01 00:00:00 — Ratificering av konvention 94 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ratificering av konvention 94 och rätt till heltid vid upphandlingar. Kommuner, landsting och regioner bedriver på många ställen verksamhet på entreprenad. För att upprätthålla trygga arbetsvillkor för de anställda, oavsett vilken entreprenör som får uppdraget, är det viktigt att kommuner och landsting ställer sociala villkor vid sina upphandlingar. Flera kommuner och landsting har beslutat om rätt till heltid som norm. Detta är ett stort steg framåt, särskilt inom vårdsektorn där deltidsarbetslöshet har förekommit i mycket hög grad. I en upphandling är det därför viktigt att kommunen även kan ställa samma villkor när det gäller privata entreprenörer. Annars leder detta till en snedvriden konkurrens där arbetstagarna blir förlorarna. Kommun-, landstings- och regioninvånarna får dessutom en service som inte bygger på den politiska norm de själva har varit med om att rösta fram. riksdag tog ett beslut om en ny lag om offentlig upphandling. Den nya lagstiftningen ställer inte krav på ratificering av konvention 94, och myndigheter får enligt den nya lagen ställa sociala och miljömässiga villkor, vilket är en alldeles för svag formulering. bör ratificera konvention 94 som säkerställer rättvisa arbetsvillkor även hos underleverantörer. Konventionen har redan ratificerats av nio andra EU-länder. kommuners, landstings och regioners upphandlingar ska alltid innehålla villkor, t.ex. arbetstids- och lönevillkor samt andra arbetsvillkor. Möjligheten att beakta rätten till heltid som en del av kravet på goda arbetsvillkor bör också prövas.
mot · GX02A270 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet och diskriminering. Bristande tillgänglighet utestänger och segregerar personer med funktionsnedsättningar. De får varken tillträde eller tillgång till en rad vardagliga saker som personer utan funktionsnedsättningar ser som självklarheter. har föreslagit att ett diskrimineringsförbud som avser underlåtenhet att vidta åtgärder för tillgänglighet för personer med funktionshinder ska införas i en ny sammanhållen diskrimineringslag (SOU 2006:22). För att ska kunna ratificera FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning är det viktigt att förslag genomförs. Diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet finns redan i andra länder. I klassades otillgänglighet som diskriminering 1990, i , i , i , i och i . sackar alltså efter.
mot · GX02A272 · 2009-10-02 00:00:00 — Arbeten inom den sociala sektorn vid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgning av arbetsuppgifter vid . har mer än 21000 anställda. Med alla sina medarbetare är en ytterst mångsidig organisation. Företagets erfarenhet spänner över många branscher. Uppdragen innebär allt från industriproduktion och fastighetsservice till plockning och förpackning. Personalen städar butiker, samlar ihop kundvagnar och löder komponenter till elektronikindustrin. tillverkar också medicinsk utrustning, bemannar callcenter och levererar komponenter till fordonsindustrin. Inom äldreomsorgen gör en betydande insats genom att köra ut mat, hämta tvätt, putsa fönster och städa åt äldre. De jobb som utförs är alltså helt och hållet riktiga jobb som samhället har stor nytta av. skulle kunna utvecklas ännu mera inom den sociala sektorn. Arbeten som andra har svårt för kan vara just sådana som personal är specialist på, till exempel uppgifter som kräver stor noggrannhet eller social kompetens. Deras insatser skulle i högre grad kunna hindra människors isolering och bidra till ett rikare liv för våra äldre eller handikappade. Arbetet vid anpassas till de anställda i en individuell utvecklingsplan. Målet är ett arbete på den öppna arbetsmarknaden. Under resan dit kan dock anställda bidra till en gynnsam utveckling av tjänstesektorn och bidra till att minska den isolering som många av våra äldre känner, när deras anhöriga söker sig till bättre arbetsmarknader och större tillväxtregioner. Det finns alltså många fler områden som skulle kunna verka inom i den sociala sektorn och detta borde samhället ta vara på.
mot · GX02A274 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om heltidsarbete. Det ska löna sig att arbeta, trots detta finns det ca 200 000 personer som helt ofrivilligt jobbar deltid. Det är främst inom serviceyrken som vård, omsorg, handel eller hotell och restaurang. Majoritet av dessa är kvinnor. Under valrörelsen lovade väljarna att bara man arbetade lite, om så bara deltid, så skulle man få ta del av de nya skattesänkningarna, vilket skulle leda till en bättre hushållsekonomi. Bara ser vi hur sviker sitt vallöfte genom att införa en stupstock i a-kassan för deltidsarbetslösa , utan att vidta några andra åtgärder. Detta leder till att deltidsarbetslösa kommer att bli heltidsarbetslösa. Frågan är varför många människor tvingas jobba deltid trots att de hellre vill jobba heltid. Vi vill att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Ensamstående föräldrar är inget undantag i detta. Dessa personer blir redan nu drabbade när regeringen gör förändringar i a-kassan. Regeringen tycks tro att bara man tar bort ersättningarna från löntagarna så kommer arbetsgivarna att anställa på heltid. Den socialdemokratiska regeringen tog initiativ till en reform om rätten till heltid där deltid skulle vara en möjlighet. Detta har den nuvarande regeringen sagt nej till.
mot · GX02A275 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om turordningsreglerna i LAS. är det tillåtet att undanta två personer från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd), i de fall uppsägning blir aktuell, i företag med färre än tio anställda. Detta är en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Undersökningar som har gjorts visar att regeln ofta drabbar föräldralediga och gravida. flaggar regeringspartierna för ytterligare försämringar i LAS så att undantagen också ska gälla större företag. Detta är i helt fel riktning. Undantagsregeln behöver snarare slopas än omfatta fler. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet ska iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna, som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor. Därför bör undantagsregeln, som tillåter arbetsgivaren att undanta två personer vid uppsägning, i turordningsreglerna i LAS slopas.
mot · GX02A277 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av implementering av EU-direktiv. Arbetsmiljön på företag är viktig och så anser även majoriteten av . Arbetsgivare måste kunna garantera att anställda inte råkar ut för skador eller sjukdom på grund av arbetet. Många företag jobbar aktivt med arbetsmiljön och vill ha god samverkan i syfte att främja de anställdas hälsa. Då är det också viktigt att för en god dialog och hjälper företagare i detta arbete. Fler exempel talar dock mot detta, det vill säga snarare stjälper än hjälper företag. riktlinjer grundas främst på EU-direktiv. Problemet har dock varit en överimplementering av dessa direktiv, på företagens bekostnad. Regeringen borde därför göra en grundlig genomlysning av implementering av EU-direktiv och hitta ett för verket bra förhållningssätt gentemot arbetsgivarna så att en god arbetsmiljö främjas. Dessutom bör regeringen se över riktlinjerna för och justera dess inriktning till ett mer konsultativt och framåtsyftande förhållningssätt gentemot arbetsgivarna och främjandet av en allt bättre och tryggare arbetsmiljö. i (m)
mot · GX02A278 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reformering av turordningsreglerna. För att möta en av de värsta kriserna på svensk arbetsmarknad någonsin behöver vi utvärdera och analysera såväl styrkan som bristerna i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Globaliseringen och den teknologiska utvecklingen har bidragit till allt större krav på arbetsmarknadens anpassningsförmåga. Det innebär att det ska vara enkelt och tryggt att byta arbete liksom odramatiskt att vara utan arbete . Detta ställer krav på nytänkande. behöver moderna lösningar. De kan inte vara fastlåsta i gamla strukturer som bygger på industrisamhällets behov. står en alldeles för stor del av befolkningen i arbetsför ålder utanför arbetsmarknaden som vi ser en tydlig trend med allt färre i de arbetsföra åldrarna. Därför är det allt viktigare att allt fler ges rätt förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Alla ska ha rätt att bidra efter förmåga. Lagen om anställningsskydd (LAS) hämmar rörligheten på arbetsmarknaden då trösklarna på arbetsmarknaden höjs för personer med svag förankring på arbetsmarknaden; främst ungdomar och invandrare. Rörligheten på arbetsmarknaden behöver öka så att kunskap och lärande sprids av de många som byter jobb och där företagen snabbt ges möjlighet att ställa om efter konjunkturläget och nya förutsättningar så att arbetsgivarna vågar anställa och expandera när tiden är rätt. Turordningsreglerna upplevs av många mindre företagare som hämmande för företagets möjlighet att växa och utvecklas. medför turordningsreglerna att det blir svårt att behålla den kompetens som är bäst för företaget vid personalförändringar. Småföretagare vill växa och anställa, men tvekar inför långsiktiga satsningar då många känner oro inför varsel och uppsägningar. Därför bör turordningsreglerna förändras genom att införa proportionalitet som ger företag möjligheten att undanta personal i förhållande till företagets antal anställda. Företag måste kunna välja vilka medarbetare som behövs i företaget, oavsett om det gäller rekrytering eller avveckling. På anser vi att turordningsreglerna bör avskaffas för att istället ge arbetsmarknadens parter ansvaret att avtala om villkor.
mot · GX02A284 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. kunde vi i medierna läsa om en toppforskare som arbetat i men som enligt svenska regler faller för åldersstrecket (bl.a. , Flyr för att få fortsätta forska, ). Det är en internationellt erkänd forskare som därmed inte kan bidra till att göra namn ryktbart på den vetenskapliga arenan. Men i får han chansen. Där får han vid den ålder som sätter stopp för yrkeskarriären i , chansen att starta ny verksamhet och har därmed kvar att bidra med sitt kunnande. Bra för dåligt för . Varför har vi så många fördomar kring äldres förmåga och möjligheter att utföra ett arbete? Må så vara att inte alla kan eller orkar. De som vill kanske dessutom inte klarar en heltid, men har alla möjligheter att bidra med det de kan. Låt oss skrota åldersfixeringar och regler som tar bort möjligheten för dem som har ork och lust att fortsätta arbeta. Låt istället bli ett land som respekterar och erkänner äldres kapacitet och förmåga och låt oss en gång för alla skrota vår åldersfixering och de regler som tvingar till pension när lusten och orken finns kvar. Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02A285 · 2009-10-02 00:00:00 — Ändring i diskrimineringslagstiftningen avseende funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskriminering på grund av bristande tillgänglighet ska föras in i diskrimineringslagstiftningen. har tillbaka en lag om förbud mot diskriminering av olika grupper. Lagen är i många stycken bra för de grupper som omfattas av skyddet. Däremot saknas förslag om att brist på tillgänglighet ska ses som diskriminering. Regeringens skäl var att de tidigare utförda utredningarna inte tillräckligt belyst konsekvenserna av att även detta ingick. För dem som är funktionshindrade genom rörelsehinder, synhinder eller av andra skäl är det både angeläget och bråttom att komma fram med fungerande lagstiftning. Det är därför av stor vikt att regeringen skyndsamt ser till att diskriminering på grund av bristande tillgänglighet förs in i diskrimineringslagstiftningen. Detta bör ge regeringen till känna.