mot · GX02A210 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning kring vidareutveckling av stopprätt för skyddsombud samt hänvändelseordning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten att utse regionala skyddsombud enligt 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bifoga belastningsregister i arbetsmiljöfrågor vid offentlig upphandling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad arbetsmiljöutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för ökad arbetsmiljökunskap.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av ett skyddsombudsregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig arbetsmiljötillsyn på nordisk nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nollvision för dödsfallsolyckor i arbetslivet. 1 Yrkande 3 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 5 hänvisat till UbU. Stärk arbetsmiljöarbetet minska klassklyftorna Arbete är inte bara en fråga om försörjning utan även om delaktighet och inflytande i arbetslivet. Villkoren i arbetslivet speglas sedan även i hela samhällets klassklyftor. politik utgår från de människor som har den mest utsatta positionen. Återkommande korttidsfrånvaro på grund av sjukdom kommer alltid att finnas. De stora problemen med sjukskrivningar handlar om de långa sjukfallen. Det är kring detta det förebyggande arbetet måste koncentreras. Detta arbete sker ute på arbetsplatserna av skyddsombud, regionala skyddsombud samt tillsyn genom . Offentliga medel skall satsas mot de farligaste arbetsmiljöerna inte de bästa. politik för att öka deltagandet i arbetslivet utgår från allas rätt att efter sin förmåga delta i arbetslivet. Förebyggande arbetsmiljöarbete och arbetsanpassning är centralt om vi skall skapa ett arbetsliv för alla. Ett arbetsliv för alla skapas inte genom inrättandet av deltidsarbetsmarknader bestående av jobb där lönerna och andra arbetsvillkor är försämrade. genomför undersökningar om arbetsorsakade besvär. Denna undersökning för visade bl.a. att av kvinnor mellan hade jobb med ensidiga rörelser varav i hög grad. Stress och underbemanning är ett allvarligt problem av kvinnor mellan sade att de i hög grad hade alldeles för mycket att göra. Det finns brister i arbetsmiljöarbetet sade att problem i arbetsmiljön sällan/aldrig åtgärdades. Enbart av de tillfrågade hade jobbat trots att de borde vara sjukskrivna. av unga kvinnor hade varit sjuknärvarande 4 gånger eller mer . Resultaten visade nästan undantagslöst signifikanta samband mellan sjuknärvaro och sjukfrånvaro respektive självskattad hälsa med högre samband mellan sjuknärvaro och hälsa. Detta sägs i rapporten mellan sjuknärvaro, sjukfrånvaro och självskattad hälsa i den yrkesaktiva befolkningen, 2009. Regeringen har genomfört brutala nedskärningar av anslagen till , samt helt slopat stödet till arbetsmiljöutbildningar för fackligt förtroendevalda (s.k. funktionsutbildning). Exempelvis förlorade LO avsedda för funktionsutbildningar. säger regeringen i vad man kallar En tankeram för arbetsmiljöpolitiken att den vill fokusera mer på det förebyggande arbetet och att arbetsmiljöpolitiken skall bli mindre reaktiv. Tankeramens beskrivning av utvecklingen i arbetslivet är i allt väsentligt korrekt men motsvaras inte alls av regeringens faktiska agerande. har två statliga utredningar om ohälsoproblemen och den s.k. ledd av (Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, SOU 2002:5) konstaterat att orsakssambanden är komplexa och att ohälsan ser olika ut i befolkningen beroende på kön, klass, ålder och yrkesområde. Utredningarna slår emellertid också fast att förhållandena i arbetslivet är av avgörande betydelse. Människor har inte generellt blivit sjukare, det är arbetslivet som förändrats. Även om sjukdomsdiagnoser relaterade till ökad stress och psykisk belastning i arbetslivet ökat är det fortfarande förslitnings- och belastningsskador orsakade av fysiskt tungt och belastande arbete och högt arbetstempo som dominerar. Ökad stress och psykosocial belastning kan utmynna i utmattningsdepression men även i mobbning. Sjukvård, förebyggande arbetsmiljöarbete liksom beslut i sjuk- och arbetsskadeförsäkring behöver ökad kunskap och resurser för att motverka dessa ohälsoproblem. Kunskapsspridning behövs även direkt ut i arbetslivet på bred basis för att öka förståelsen bland både drabbade och arbetskamrater. Det är i huvudsak LO:s medlemmar som är drabbade av ohälsa. Kvinnor drabbas hårdare än män, och då framför allt äldre kvinnor. Ohälsa är alltså en fråga om klass och kön. Detta bekräftas av : Arbete, liv och hälsa klass och kön (2009). I en fråga till statsrådet sade : Många är vi, som väcker frågeställningar kring domskälen och juridiken kring denna, flera juridiska experter inom bl.a. arbetsmarknadens parter, universitetsvärlden och arbetsmiljöverket, har pekat på den uppenbara feltolkning som gjort i sin dom Mål B 2683-08, meddelad 4/6 09. I svaret sade statsrådet: Enligt gällande ordning vilar ansvaret för arbetsmiljön på arbetsgivaren och de andra som i arbetsmiljölagen anges som skyddsansvariga. Skyddsombudets uppgift är däremot att som representant för arbetstagarna vaka över arbetsmiljön. Dessa principer är viktiga. Statsrådets svar är bra och viktigt med tanke på domen i . Skyddsombudets uppgift är att vara representant för arbetstagarna inte att ta över arbetsgivaransvaret för arbetsmiljön. Domen skapade en onödig osäkerhet bland skyddsombud. Det kan även ha försvårat rekryteringen av nya ombud. Med anledning av domen är det särskilt viktigt att riksdag och regering sänder signaler och vidtar konkreta åtgärder för att underlätta rekrytering av skyddsombud och stärka deras ställning. De anställdas engagemang är viktigt för ett bra arbetsmiljöarbete som fungerar i praktiken. De anställda kan via fack och skyddsombud påverka sina arbetsvillkor. Det är viktigt att lagar och regler som stödjer detta arbete förbättras och inte försämras. Det gäller arbetsmiljölag, lag om facklig förtroendemans ställning och andra lagar som påverkar partssystemet. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att komma med s.k. förenklingsförslag kring arbetstidslagen. I motiveringen till att ta bort dispensförfarande sägs att det är krångligt för dem utan kollektivavtal. Det är med oro vi ser att motiven till förändringar är till för att hjälpa arbetsgivare som vägrar teckna kollektivavtal. Skyddsombuden är centrala personer i arbetsmiljöarbetet. Inom ramen för sitt uppdrag har skyddsombuden bl.a. rätt att stoppa ett farligt arbete. Kraven på när sådana stopp får tillämpas är höga som formerna för stopprättens hantering är otydligt formulerade. menar att stopprättens utformning behöver utvärderas. En sådan utvärdering fanns inte med i uppdraget till den utredning som kom med sitt betänkande 2006 och 2007 (SOU 2006:44, SOU 2007:43). Det var en brist i utredningen, och vi menar att regeringen bör ta initiativ till att frågan utreds och återkomma med förslag på hur stopprätten skall kunna användas mer effektivt i dagens och framtidens arbetsliv. Denna utvärdering bör även omfatta skyddsombudens möjlighet att vända sig till tillsynsmyndighet, dvs. den s.k. hänvändelseordningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. betänkande (SOU 2007:43) föreslog att regionala skyddsombud skall kunna utses där kollektivavtal finns, oavsett om arbetstagarorganisationen har medlemmar. Utredningen har även författningsförslag för detta i 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen. Denna förändring bör genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Behovet av systematiskt arbetsmiljöarbete som förändringstakten ökat i hela arbetslivet har arbetsgivarna som kollektiv inte tillräckligt tagit sitt ansvar för att motverka risker förknippade med ständiga omställningar. Nedrustning av sänder också signaler att det förebyggande arbetsmiljöarbetet inte är lika viktigt. Trots de krav som finns i arbetsmiljölagstiftningen saknas på många arbetsplatser ett systematiskt arbetsmiljöarbete. som nyttjar företagshälsovårdens tjänster har minskat och rehabiliteringsutredningar och åtgärder för att hjälpa sjukskrivna tillbaka till arbetslivet genomförs inte på det sätt som föreskrivs enligt lag. Det sociala ansvaret har brustit. Arbetsgivarens roll och engagemang är givetvis central. Grunden för ett effektivt arbetsmiljöarbete är arbetsmiljölagen och föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete. Delar av arbetsmiljölagstiftningen behöver ses över för att öka parternas, men framför allt arbetsgivarnas, incitament för att utveckla arbetsmiljöarbetet. Förändringar i arbetslivets organisering genererar nya arbetsmiljöproblem som kräver nya angreppssätt, och utökade kunskaper om tidigare dolda arbetsmiljöproblem kräver omsättning i handling. Det systematiska arbetsmiljöarbetet är viktigt för att förhindra ohälsa och arbetsolyckor. På olika sätt bör resultatet av detta uppmärksammas t.ex. vid offentlig upphandling bör budgivare bifoga ett belastningsregister rörande arbetsmiljöbrott och anmärkningar från arbetsmiljötillsynen. Regeringen bör utarbeta formerna för detta. Detta bör ge regeringen till känna. Grundläggande i en strategi för bättre arbetsmiljöer, färre skador och sjukdomar relaterade till arbetet är en väl fungerande arbetsmiljöutbildning. Satsningar på regionala skyddsombud är oerhört viktiga och ambitionerna måste sättas högre. Trots stödet i arbetsmiljölagen är bristerna på området stora. Det är inte ovanligt att såväl skyddsombud som chefer saknar relevant utbildning. När det gäller utbildning så visar LO:s undersökning Samverkan för bättre arbetsmiljö skyddsombudens arbete och erfarenheter (2008) att av skyddsombuden inte har fått någon utbildning i arbetsmiljö . Om man räknar in dem som fått en dags utbildning blir det . Tre av fyra skyddsombud vill ha utbildning i sociala och psykosociala frågor. Bland annat efterfrågas kunskaper i kris- och konflikthantering. Arbetsanpassning och rehabilitering, arbetsorganisation och belastningsergonomi ligger också högt på listan. Det finns också ett stort behov av branschanpassad utbildning i arbetsmiljö. Alla anställda skall ha rätt till grundläggande arbetsmiljöutbildning. För chefer och skyddsombud skall arbetsmiljöutbildning och kontinuerlig vidareutbildning självklart vara en obligatorisk del av uppdraget respektive befattningen. Vidare bör, när det gäller chefer, särskilda arbetsmiljökörkort övervägas. En översyn bör göras av behoven av partsgemensamma arbetsmiljöutbildningar och hur dessa skall tillgodoses. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utbildning i arbetsmiljökunskap är också viktigt i vissa högskoleutbildningar. Det kan gälla t.ex. ingenjörer, konstruktörer och ekonomer. Detta är också en fråga om att skapa reella förutsättningar för att rekrytera personer av underrepresenterat kön till olika yrken. Ett exempel på detta handlar om att anpassa arbetsredskap. har inslaget av arbetsmiljökunskap i utbildningar försämrats. I högskoleförordningen gällande bl.a. ingenjörsutbildningar finns krav på att de skall ha förvärvat kunskaper om och färdigheter i att handha produkter, processer och arbetsmiljö med hänsyn till människors förutsättningar. I utvärdering (2003:20R) framkommer att det finns stora brister när det gäller dessa kunskaper och färdigheter. Mot denna bakgrund krävs ett förtydligat ansvar för att arbetsmiljökunskap även i praktiken blir en viktig del i utbildningssystemet. Vi måste förhindra att arbetsmiljörisker byggs in i olika produktionsmedel, maskiner och arbetsorganisationer. Därför bör en handlingsplan tas fram i syfte att rusta upp arbetsmiljökunskapen i utbildningsprogram som har stor betydelse för arbetsmiljön. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetmotion återfinns förslag om anslag till funktionsutbildningar. bör ges i uppdrag att administrera ett skyddsombudsregister, vars huvudsyfte är att kunna ge skyddsombuden information om nya metoder i arbetsmiljöarbetet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har som tillsynsmyndighet en viktig betydelse för det lokala arbetsmiljöarbetet. är skarpt kritiskt till regeringens kraftiga nedskärningar till , och vi avsätter väsentligt mer resurser till myndigheten i vårt budgetförslag. Den verksamhet som löntagarnas skyddsombud utför kan inte ersätta inspektörernas arbete. Skyddsombud kan som bekant inte utföra myndighetsutövning. Det behövs både flera inspektörer och ökad kompetens eftersom förändringstakten i arbetslivet är hög och nya riskfaktorer tillkommit som ställer krav på delvis andra kunskaper och omställningar i det traditionella tillsynsarbetet. Medan den traditionella tillsynens fokus låg på riskfaktorer i den fysiska miljön, olycksfallsrisker, maskinskydd osv., handlar arbetsmiljöproblemen på dagens arbetsplatser snarare om organisation, bemanning, prestationskrav och resurser. Arbetsmiljöinspektionen behöver fortsätta utveckla sin tillsyn och rådgivning och anpassa dem till förändringarna i arbetslivet och nya riskfaktorer i arbetsmiljöerna. En förstärkning av tillsynsverksamheten bör innefatta såväl flera inspektörer som satsningar på kompetensutveckling och fördjupad samverkan mellan arbetsmiljöinspektion och berörda aktörer på arbetsplatserna. Målet bör vara att uppnå en nivå på den offentliga tillsynen som ligger i paritet med våra nordiska grannländer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. går människor till sitt arbete och riskerar att inte komma hem igen. dog sammanlagt 67 personer i arbetsolyckor. Det är mer än en person ! Dessutom finns ett stort antal dödsfall som är arbetsrelaterade. Det kan röra sig om cancer, hjärtattack, KOL m.m. Framför allt sker olyckorna inom jord- och skogsbruk, transport- och kommunikationssektorn, byggbranschen och tillverkningsindustrin. Till detta tillkommer alla som skadas och blir sjuka på grund av arbetet. dör t.ex. fler än 100personer på grund av att de tidigare kommit i kontakt med asbest. Signalerna från regeringen med nedskärningar i och angreppen på de fackliga organisationernas möjligheter till arbetsmiljöarbete är tydliga. Regeringen bör införa en nollvision för dödsfallsolyckor i arbetslivet. Det krävs också mer resurser och bättre förutsättningar för både och skyddsombuden för att förbättra det förebyggande arbetet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.