mot · GX02So463 · 2009-10-05 00:00:00 — En rättvis och jämställd hälso- och sjukvård 4Sjukvård, samhälle och folkhälsa8 4.1Gränsen för sjukvårdens område9 4.2Skärpta krav runt försäljning av tobak10 5Behoven ska styra inte vinsten11 6Demokratisk och jämlik sjukvård14 10Rätt till vård för alla18 11Äldre i hälso- och sjukvården19 14Psykiatrisk hälso- och sjukvård23 14.3Tvång kontra frivillig vård25 14.4Psykiatrisk vård på modersmålet26 16En tandvårdsreform värd namnet30 16.1För svagt stöd och dyr administration i dagens system31 16.3Förbättra innehållet och kvaliteten i tandvården33 17.1Läkemedelsgenomgångar och rättvis förskrivning34 17.2Statligt företag för läkemedelstillverkning35 17.3Insatser mot ökad antibiotikaresistens36 19Svensk hivpolitik både ineffektiv och omänsklig39 23Vård av blodsmittade missbrukare44 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission för att beskriva hälsans sociala bestämningsfaktorer och hur hälsan kan göras jämlik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sjuknärvaron i arbetslivet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tobaksförsäljning och försäljning av nikotinläkemedel ska vara licenspliktigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om s.k. dold försäljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildinformation kring risker med tobaksbruk på konsumentförpackningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konsekvenserna av den genomförda konkurrensutsättningen bör utvärderas ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra regleringen av vinst i sjukhusvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny reglering i hälso- och sjukvårdslagen bör införas så att större enheter inom primärvården skyddas från vinstintresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om valfrihetssystem bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med att ge patienter möjlighet att elektroniskt ta del av sin journal bör skyndas på. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hälso- och sjukvården bör omfattas av minoritetsspråkslagarna på samma sätt som barn- och äldreomsorgen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att undersöka skillnader i hälso- och sjukvårdens tillgänglighet och kvalitet för invandrade och för de nationella minoriteterna samt lämna förslag på åtgärder för att garantera en jämlik vård även för dessa grupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en strategi för hur tillämpningen av prioriteringsordning kan genomföras på politisk, administrativ och klinisk nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioriteringar av enskilda patienter aldrig ska ske enligt i förväg fastställda mallar och kriterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för jämställdhet i vård och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en jämställdhetsenhet på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att analysera tillämpning och tolkning av patienträttighetslagstiftningen ur ett genusperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att se över vilka åtgärder som krävs för att höja hbt-kompetensen inom hälso- och sjukvårdsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till hur hbt-perspektivet kan stärkas i folkhälsomålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge och i uppdrag att utreda hur samhällets fördomar och heteronormativiteten påverkar självmordsfrekvensen för hbt-personer samt komma med förslag till verktyg som kan förebygga självmord inom denna grupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en analys av psykiatrin ur ett hbt-perspektiv. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring om att asylsökande, personer som undanhåller sig avvisningsbeslut samt papperslösa som befinner sig varaktigt i ska erhålla full hälso- och sjukvård inom ramen för befintligt hälso- och sjukvårdssystem och tandvårdssystem på samma villkor som övriga bosatta i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att särskilt analysera akutsjukvården och den nationella vårdgarantins påverkan när det gäller patienter . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att särskilt följa upp och analysera hur prioriteringsordningen efterlevs när det gäller äldre patienter och i de fall brister förekommer lägga fram förslag till åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje landsting bör få utforma modeller för primärvården utifrån medborgarnas behov och de lokala förutsättningarna utan att obligatoriskt behöva använda fri etablering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsättningen om en utvecklad och utvidgad vård nära medborgarna med teamet i centrum bör vara vägledande för primärvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utreda hur avgifter på besök hos distriktssköterskan påverkar besöksfrekvensen och efterfrågan på den förebyggande vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa gratis sjukvård för alla barn i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för samarbetet i bör ta initiativ till ett nordiskt telemedicinskt nätverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna bör kunna anställa läkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få ett samordnande ansvar för landstingens specialistutbildningar av läkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en långsiktig nationell handlingsplan för psykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om att initiera ett programarbete kring personalrekrytering för verksamheter som gör insatser för personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utvärdera konsekvenserna av privatiseringen inom den psykiatriska vården utifrån ett patienträttighetsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utvärdera om lagen om tvång i öppen vård har gagnat personer som blivit föremål för tvånget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att kartlägga behov och resurser av psykiatrisk hälso- och sjukvård för människor med annat modersmål än svenska och teckenspråkiga döva. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett folkhälsomål avseende psykisk ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en permanent finansiering av Nationella hjälplinjen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för den palliativa vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tandvårdsreform. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sträva efter att tandvården i högre utsträckning bör finnas i anslutning till primärvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en obligatorisk garanti för utförda arbeten inom tandvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tandvården bör utvärderas ur ett genusperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla äldre med många läkemedel bör få en personlig läkare med helhetsansvar och regelbundna läkemedelsgenomgångar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att orsaken till kvalitets- och mängdskillnader i läkemedel kopplade till utbildning bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att etablera ett statligt företag för läkemedelstillverkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för systematisk uppföljning och skärpt kontroll av antibiotikaförskrivningen till personer . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att undersöka hur olika ersättningssystem för vårdval i primärvården påverkar antibiotikaförskrivningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de grundläggande bestämmelserna om en bör lagregleras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör ta ett kostnadsansvar för stora investeringar i avancerad teknologi som kommer hela landet till godo. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samarbetet med nordiska grannländer bör fördjupas och även omfatta viss högspecialiserad vård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om vården av patienter med sällsynta diagnoser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Rett Center bör ha en långsiktig finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att smittskyddslagens informationsplikt bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den möjliga tidslängden för tvångsisolering enligt smittskyddslagen bör begränsas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att initiera en kompetenshöjning inom äldreomsorgen angående äldre hivpositiva. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att tillsammans med ideella organisationer genomföra en tydlig och målgruppsinriktad informationskampanj om hiv och säkert sex. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en åldersgräns för ej medicinskt motiverad manlig omskärelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda utvecklingsprojekt för förlossnings- och mödravård i glesbygd. beslutar om ändring i abortlagstiftningen så att barnmorskor ges en uttrycklig rätt att utföra medicinska aborter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa upp och utvärdera vården av blodsmittade missbrukare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett nytt system för donationsregistret samt riktlinjer för intensivvård i samband med organdonation. 1 Yrkande 2 hänvisat till AU. 2 Yrkande 11 hänvisat till KU. 3 Yrkande 22 hänvisat till SfU. Sjukvårdens viktigaste uppgift är att bidra till att invånarna har en god hälsa. Men en god hälsa får vi inte bara genom sjukvårdens försorg utan också genom många andra faktorer, såsom den grundläggande sociala välfärden, en hälsosam yttre miljö, kontroll av hälsofarliga varor liksom genom den egna livsstilen. Ett jämlikt och jämställt samhälle med mindre klyftor ger en bättre hälsa. Var står svensk sjukvård ? Man kan konstatera att det förekommer en hel del överdrifter. Det finns t.ex. inget som helst belägg för att mer konkurrens och privat ägande skulle utveckla sjukvården. Tvärtom visar all forskning att den offentligt drivna och styrda vården är effektiv. Svensk sjukvård låter sig inte tecknas i de svartvita termer som en del vill göra gällande, utan rymmer såväl stora fördelar som problem. presenterar i den här motionen förslag för en rättvis, jämställd och kostnadseffektiv hälso- och sjukvård av högre kvalitet. Centralt är naturligtvis vilka resurser landstingen har. För att i dagens ekonomiska situation upprätthålla och förbättra kvaliteten inom hälso- och sjukvården krävs det stora satsningar på antalet anställda inom området. För är detta en kärnfråga och vi anslår därför i form av generella statsbidrag mer än vad regeringen gör till landstingen . och 2012 anslår vi 6 respektive utöver regeringen. I en personalintensiv verksamhet som hälso- och sjukvården är personaltätheten mycket avgörande för kvaliteten. motsvarar hela 7000 heltidsanställda inom hälso- och sjukvården. Våra satsningar innebär bättre vårdkvalitet och dessutom fler jobb. Det är en politik som möjliggör förändring. 4Sjukvård, samhälle och folkhälsa Sjukvården kan inte lösa alla hälsoproblem. Det krävs ett rättvisare och mer jämställt samhälle för att minska skillnaderna i hälsa och förbättra hälsan överlag. Grunden för en god hälsa är en ekonomisk politik som motverkar klyftor. Genomgångar av all befintlig forskning om ojämlikhet och hälsa visar tydligt att stora inkomstklyftor försämrar människors hälsa. I ett någorlunda rikt land är det inte i första hand den absoluta inkomstnivån som har betydelse, utan istället är det själva klyftorna och deras konsekvenser som ger negativa effekter på hälsan. Detta samband är starkast för dem som har de lägre inkomsterna i varje samhälle, men även i högre inkomstgrupper finns ett negativt samband mellan hälsa och ekonomisk ojämlikhet. En persons livsvillkor och socioekonomiska position påverkar livsstilen och därigenom hälsa och livslängd. Men även när vi kontrollerar för skillnader i t.ex. rökning, alkohol och mat så kvarstår att socioekonomisk position är knutet till hälsa. Inom forskningen brukar detta förklaras med att status och grad av kontroll över sitt eget liv påverkar människors grundnivå av stress. Stressnivån i sin tur har mycket stor betydelse för psykisk och fysisk hälsa och immunförsvar. Orättvisor är en fara för hälsan. De elva folkhälsomålen som infördes och omformulerades 2008 har det övergripande målet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Arbetet för att nå dessa mål är i behov av utvärdering och uppföljning. De viktigaste områdena för folkhälsa är inte alltid de som brukar benämnas folkhälsopolitik utan snarare de som rör trygghetssystemen och den gemensamma välfärden. Här har den borgerliga regeringens politik fört oss allt längre bort från målen. Genom att individualisera hälsofrågorna så att det kommer att handla om enskilda människors livsstilar har regeringen frånsagt sig både det politiska ansvaret för folkhälsan och de verktyg som vetenskapen visar är de enda som i grunden kan förbättra den. Individer bär naturligtvis ett ansvar för sin livsstils hälsokonsekvenser, men politiken har ett ansvar för de samhälleliga villkor som individer har att leva utifrån. För att få mer kunskap på dessa områden bör det tillsättas en kommission för att studera hälsans sociala bestämningsfaktorer. 2005 tillsattes en sådan av WHO för att studera den globala situationen och för att ge rekommendationer för hur ojämlikheten i hälsa skulle kunna utjämnas inom loppet av en generation. Det bör nu tillsättas en kommission motsvarande WHO:s för att beskriva hälsans sociala bestämningsfaktorer i en svensk kontext och hur hälsan kan göras jämlik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förebyggande insatser riktade mot enskilda sjukdomar är viktiga, men det effektivaste sättet att främja folkhälsan är att förändra hälsans sociala bestämningsfaktorer. Hälsoskillnader är inget naturligt tillstånd. De handlar om hur vi ordnar våra samhällen och hur de är möjliga att påverka. 4.1Gränsen för sjukvårdens område I arbetet med att utveckla sjukvården måste vi vara försiktiga med att utvidga sjukvårdens sjukdomsbegrepp alltför mycket. Risken är att sjukvården medikaliserar samhällsproblem. Användandet av antidepressiva mediciner är ett exempel på det. De gör stor nytta vid depressioner men skrivs inte sällan ut för symptom som t.ex. beror på dålig arbetsmiljö. Framför allt finns det en ibland slentrianmässig överförskrivning av antidepressiv medicin till kvinnor, även då de söker för helt andra besvär och depressiva symptom inte kan konstateras. Sjukvården och sjukvårdspersonalen ska inte behöva ta på sig ansvaret för att lösa problemet med sjukskrivningar. Vår politik på sjukförsäkringsområdet utvecklar vi i motionen 2009/10:Sf322 En sjukförsäkring för alla. Av vikt i ett hälso- och sjukvårdssammanhang är emellertid att läkarna inte kan förväntas klara de dubbla kraven att både företräda sina patienters intressen och tillfredsställa samhällets begäran om att minska antalet sjukskrivna. Det är inte folkhälsoarbete att försvåra för sjuka människor att bli sjukskrivna. Förtroendet mellan patient och läkare kan vara avgörande för en god behandling men riskerar att urholkas när den relationen alltmer kommer att handla om sjukpenningsfrågor. Alltför hårda bedömningar riskerar även att leda till en stor sjuknärvaro i arbetslivet vilket ger allvarligare ohälsa . Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sjuknärvaron i arbetslivet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2Skärpta krav runt försäljning av tobak Tobaken är den vanligaste yttre orsaken till sjukdomar och för tidig död. Trots att de flesta känner till åtminstone en del av riskerna fortsätter människor att röka. Den främsta orsaken till det är förstås nikotinberoendet, men också att det dröjer så länge innan skadorna märks . Särskilt angeläget är det att få ned antalet unga som börjar röka. Vi anser att man bör överväga striktare reglering för att sälja tobak och nikotinläkemedel. gäller det att man ska göra en anmälan till kommunen. Både när det gäller tobak och nikotinläkemedel är man skyldig att utöva så kallad egenkontroll och upprätta egenkontrollprogram för verksamheten. har tillsyn över försäljningen av nikotinläkemedel, medan ett spretigt system med såväl kommun, länsstyrelse och har det när det gäller tobak. Om man säljer tobak eller nikotinläkemedel till personer under 18 riskerar man böter eller fängelse upp . Det är bra att lagen är tydlig på den punkten, men vi vill skärpa regleringen runt försäljningen. Det är svårt att göra kontroller och det är alldeles säkert så att en hel del försäljning trots allt sker till minderåriga. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2008:29) för att se över tobakslagen i syfte att skydda minderåriga, vilket är bra. Vi hoppas att utredningen kommer fram till konkreta förslag som förbättrar läget. Från sida tror vi dock att om man i stället för att anmäla fick ansöka om en licens, och det ställdes vissa krav för att få en sådan, skulle det medverka såväl till minskad försäljning till minderåriga som till minskad rökning. För att få en sådan licens skulle vissa krav finnas bland annat kunskap om tobakens skadeverkningar. Kriterier för när licensen kan återtas är också viktiga. Det finns goda skäl att införa ett licensförfarande utformat för både tobaksförsäljning och försäljning av nikotinläkemedel och att det görs tydligt vilka regler som gäller, t.ex. vikten av att inte sälja till minderåriga, möjlig egenkontroll av rutiner för personalen men också kunskapskrav om nikotinets och tobakens skadeverkningar. har inte tidigare ställt sig bakom denna tanke, men vi vidhåller behovet med tanke på tobaksbrukets stora skador på folkhälsan. Det bör därför införas ett licensförfarande för tobaksförsäljning och försäljning av nikotinläkemedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En annan åtgärd vi förordar när det gäller försäljning av tobaksprodukter är så kallad dold försäljning som innebär att produkterna inte får exponeras på försäljningsstället. Det innebär att kunden aktivt måste efterfråga tobaksprodukter från personalen. Vi vet att några större affärskedjor är positivt inställda till en sådan lagstiftning och vi anser att det är något som bör bidra till att minska nyrekryteringen av tobaksbrukare. Det bör därför lagstiftas om dold försäljning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller information på förpackningarna om produktens risker så menar vi att text inte räcker. bör verka för att EU inför krav på en bildinformation på varje enskild förpackning om riskerna. En bild säger mer än tusen ord är ett gammalt talesätt som vi anser att det ligger mycket sanning i, varför vi menar att ett genomarbetat bildbudskap kan ha stor betydelse. I en allt mer globaliserad värld där både konsumenter och varor rör sig tämligen fritt och produkter förpackas för stora språkområden är det svårt att informera begripligt med texter på små förpackningar. Regeringen borde därför ta upp denna fråga på EU-nivå liksom inom WHO. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Behoven ska styra inte vinsten Vårdens resurser bör fördelas så att mest vård ges till dem som har de största vårdbehoven. Det kan tyckas självklart men är en princip som den svenska vården flyttas allt längre bort ifrån. I stället för att behoven får styra blir det i allt högre grad vinstmöjligheterna som bestämmer vem som ska ges vilken vård. vill begränsa vinsten som drivkraft inom vården och därigenom skapa en mer rättvis, demokratisk och kostnadseffektiv hälso- och sjukvård av högre kvalitet. Genom att släppa in vinsten som drivkraft i vården försvåras möjligheten att styra vården till de med de största behoven. I stället satsar vårdgivarna på att styra vården till de personer som är mest lönsamma att ge vård och att ge dem det på det mest lönsamma sättet. Att fördela vård med marknadsmekanismer fungerar mycket dåligt och alltför ofta blir resultatet att det är de som har det minsta behovet av vård som får mest vård. Skälet består bl.a. i att rika och välutbildade grupper är friskare än andra och har de minsta behoven av vård, som de är mer benägna än andra grupper att söka vård. Om vården finansieras privat är det ju också personer med hög inkomst som är beredda att betala mest för vården helt enkelt eftersom de har mest pengar. Grupperna med de största vårdbehoven är mindre lönsamma. anser att det är mycket viktigt att svensk sjukvård inte går i riktning mot en ökad privat finansiering. Men även med en offentligt finansierad vård kan vinsten som drivkraft få stora konsekvenser. När privata vårdföretag drivs genom att ta del av offentliga medel skapas en lång rad problem och även här tenderar vårdens resurser att styras så att de som behöver minst vård får mer och tvärtom. Ersättningssystemen är svåra att konstruera så att de gör det lönsammast att behandla de med de största vårdbehoven och ibland finns knappt alls någon sådan ambition med ersättningssystemen. Så är t.ex. fallet i vårdvalssystemet i . När en vårdcentral får en stor del av sin ersättning beräknat på antalet läkarbesök försöker de naturligtvis få så många läkarbesök som möjligt. Patienter som tar , det vill säga de som har de största behoven men även patienter som behöver tolk, är inte lönsamma att satsa på. Vinstjakten driver i stället vårdcentralerna till att försöka få lättbehandlade patienter och på så sätt hinna med så många och billiga läkarbesök som möjligt. Vårdcentraler väljer då att etablera sig i socioekonomiskt starka områden där vårdbehoven är som minst.