mot · GX02MJ468 · 2009-10-05 00:00:00 — 4Vänsterpartiets utgångspunkter i miljöpolitiken6 4.3Miljö, klass och kön7 5Pågående globala förändringar i miljön8 5.1Klimatförändringarna det vetenskapliga underlaget8 5.2De ekonomiska kostnaderna för klimatförändringarna8 5.3Miljöförändringarna det vetenskapliga underlaget9 5.4De ekonomiska kostnaderna för miljöförändringarna9 6Den borgerliga regeringens miljöpolitik10 6.2Regeringens urholkning av naturvården11 7Miljö ur ett klassperspektiv12 7.1Rika tär på miljön12 8Förslag till minskade klyftor mellan rikas och fattigas miljöutrymme15 8.1.3Mål för minskade utsläpp i andra länder16 8.1.4Mål för EU till 202016 8.2Utvecklingsländernas anpassning till klimatförändringarna17 8.2.3Nya finansieringsmekanismer för klimatanpassning18 8.2.4Klimatrelaterade katastrofer och kriser18 8.2.5Klimatanpassning i sviktande stater19 8.3Fasa ut skadliga subventioner19 8.3.2Avskaffa EU:s stöd till fossil energi20 8.3.3EU:s stöd till infrastruktur ska vara långsiktigt hållbara20 8.3.4Avveckla subventioner till yrkesfisket20 8.4Avbryt EU:s orättfärdiga fiskeavtal utanför Europa21 8.5.1Stoppa EU:s import av illegalt avverkade skogsprodukter21 8.6.1Mål för minskad köttkonsumtion22 8.6.2Handlingsplan för livsmedelskedjans klimatpåverkan22 8.6.3Avveckla stöd till köttindustrin22 8.6.5En vegetarisk dag i veckan23 8.7Miljörättvisa ska genomsyra alla miljöpolitiska förslag23 8.8Miljörättvisa ska genomsyra alla stora samhällsbyggnadsprojekt i Sverige24 8.9Mänskliga rättigheter och klimatförändringarna24 9Miljö ur ett genusperspektiv25 9.1Män tär mer än kvinnor på miljön25 10Förslag för minskade klyftor mellan kvinnors och mäns miljöutrymme28 10.1Se att kvinnor är en del av lösningen28 10.2Könsuppdelad statistik och analyser om miljöpåverkan28 10.3Jämställdhetsmål och -perspektiv i miljöpolitiken28 10.4Utredning om ett nytt välfärdsmått29 11.3Satsa en procent av BNP på klimatåtgärder31 11.4Förslag på ett grönt stimulanspaket en för Sverige33 11.4.3Klimatlyft bostaden och halvera energinotan35 11.4.4Stoppa tågkrånglet och öka tågkapaciteten37 11.4.5Fler och bättre kollektiva resor38 11.4.6En grön svensk fordonsindustri39 11.4.7Innovations- och riskkapitalfond för ny miljöteknik39 11.4.12Hållbar turism och landsbygdsutveckling42 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett globalt klimatmål till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om industriländernas utsläppsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mål för minskade utsläpp utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för EU till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av den patent- och immaterialrättsliga lagstiftningen för att göra det lättare att sprida grön teknologi till utvecklingsländer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategier för klimatanpassning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett klimatbistånd utöver biståndsramen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att det i EU:s budget inrättas en enskild budgetpost utanför biståndssatsningarna för klimatbistånd.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya finansieringsmekanismer för klimatanpassning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatrelaterade katastrofer och kriser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att risk för konflikter på grund av klimatförändringarna måste högre upp på den internationella politiska agendan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att migration bör betraktas som en del av anpassningsstrategierna och därmed hanteras och underlättas snarare än förhindras.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera i alla internationella forum för att subventioner till olja och andra fossila energislag ska fasas ut.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s stöd till kärnkraft och fossil energi fasas ut och istället riktas på förnybar energi.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatanpassa EU:s infrastruktursatsningar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att yrkesfiskarnas subventioner i form av befrielse från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt ska fasas ut.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta i EU för ändringar av energiskattedirektivet så att subventioner till yrkesfisket i form av befrielse från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt fasas ut.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att stoppa de fiskeavtal som EU tecknar med utvecklingsländer och som bidrar till rovdrift och förstör livsvillkoren för lokalbefolkningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska agera för en bindande lagstiftning och ett regelverk som stoppar importen av illegalt avverkad skog såväl inom som inom hela EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att stoppa avskogningen och bidra konstruktivt till att finna finansiering och mekanismer för att detta ska bli möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en utredning för att klargöra den svenska markanvändningens klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att ett mål för minskad köttkonsumtion till 2020 införs i och inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för hur livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, klimatpåverkan kan minskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas om införande av ekonomiska styrmedel för att minska livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, påverkan på klimat och miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla stödet till köttindustrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att kraftfoder som används till djuruppfödning beläggs med en miljöavgift.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljörättvisekonsekvenserna måste ses över för alla nya stora miljöpolitiska projekt som vidtas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska bli obligatoriskt att utreda miljörättvisekonsekvenserna av alla större byggprojekt i och att såväl klass som kön ska belysas.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur principer om mänskliga rättigheter kan användas för att skärpa klimatpolitiska beslut.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör vara drivande för att genusperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla miljöpolitiska sammanhang internationellt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om könsuppdelad statistik och analyser om miljöpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behöver införas jämställdhetsmål och jämställdhetsperspektiv inom alla miljöpolitiska områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en parlamentarisk beredning bör tillsättas i med uppdrag att lämna förslag på välfärdsmått för att beskriva en hållbar utveckling.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i ska inrättas en statlig klimatbudget som ska läggas utifrån de klimatpolitiska målen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av ett klimatdepartement och ett naturresursdepartement på Regeringskansliet.8 tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av ett klimatutskott och ett naturresursutskott i riksdagen.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska satsa av BNP på klimatåtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska satsa på ett program för en för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra och storsatsa på klimatinvesteringsprogrammet. 1 Yrkandena 7, 15 och 16 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 9, 12, 13, 31 och 32 hänvisade till UU. 3 Yrkandena 10, 11, 35 och 36 hänvisade till FiU. 4 Yrkande 14 hänvisat till SfU. 5 Yrkande 17 hänvisat till TU. 6 Yrkandena 18, 19 och 28 hänvisade till SkU. 7 Yrkande 30 hänvisat till CU. 8 Yrkandena 37 och 38 hänvisade till KU. är ett socialistiskt och feministiskt parti på ekologisk grund. Vårt mål är att förverkliga ett samhälle grundat på demokrati, jämlikhet och solidaritet, ett samhälle befriat från klass-, köns- och etniskt förtryck, ett rättvist och ekologiskt hållbart samhälle där kvinnor och män bygger sin egen framtid i frihet och samverkan. Jorden vi bor på förser oss människor med många naturresurser. Men naturresurserna är inte oändliga. Jorden har en ekologisk bärkraft som vi inte kan överskrida. Det gör att miljöfrågan i grunden är en fråga om fördelning av knappa resurser. Miljöpolitik handlar därför också om rättvisa och om solidaritet. Vi anser att länder, regioner och individer måste hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Politik för miljörättvisa handlar om att verka för goda och rättvisa levnadsförhållanden lokalt och ta ansvar för miljökonsekvenser som drabbar andra regioner eller länder. Individuella beslut kan i viss mån påverka i vilken grad man lever miljövänligt eller inte, men för en enskild individ kan det vara svårt att påverka sin miljö i någon större utsträckning. Därför krävs det politiska lösningar på miljöproblemen. Tonvikten i den här motionen är förslag som ska minska klyftorna mellan fattiga och rika människors respektive kvinnors och mäns miljöutrymme. För att läsa om vår politik inom andra områden hänvisar vi till våra andra motioner: En sammanhållen klimat- och energipolitik (2008/09:MJ17 av S, V, MP), En sammanhållen svensk havspolitik (2008/09:MJ11), Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden (2008/09:MJ6 av S, V, MP), En ny rovdjursförvaltning (2008/09:MJ23), Trafik och miljö (2009/10:T426), En jordbrukspolitik för framtiden (2009/10:MJ403) samt Avfall som resurs (2009/10:MJ404). För våra övriga motioner om jämställdhet och miljö rekommenderar vi även motionerna: Trafik och jämställdhet (2009/10:T535) och En jämställd och miljöanpassad samhällsplanering (2009/10:C376). 4Vänsterpartiets utgångspunkter i miljöpolitiken har fastslagit kopplingen mellan miljö och rättvisa i vårt partiprogram där vi anger att länder, regioner och individer måste hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Tanken om ett rättvist miljöutrymme har två beståndsdelar. Den första delen är den grundläggande utgångspunkten att det finns ett givet miljöutrymme som vi människor har att röra oss inom. Vi har bara en jord, med vissa givna ekologiska ramar. De ramarna kan inte tänjas hur som helst, utan vi måste se till att leva inom dem. Lever vi över ett givet miljöutrymme, över ett ekosystems bärkraft, drabbar det oss själva och andra, antingen andra länders människor eller kommande generationer. På samma sätt drabbar tidigare generationers överskridande av ramarna oss . Vi kan inte alltid helt objektivt slå fast hur stort miljöutrymmet är, men vi kan göra kvalificerade bedömningar exempelvis gällande nivåer av klimatpåverkande växthusgaser. Den andra delen av det rättvisa miljöutrymmet är frågan om rättvisa. Miljöfrågan är i grund och botten en fråga om fördelning av knappa resurser. Om man tror på alla människors lika värde borde tillgången till pengar inte vara grunden för en fördelning av världens resurser. Jorden är vårt gemensamma arv, och borde väl då också förvaltas på det sättet. Men är det de individer, företag och länder med mycket pengar som lägger beslag på en långt mycket större andel av det totala miljöutrymmet än vad fattiga länder eller individer gör. Det är inte rättvist. Det behövs politiska beslut för att rika länder ska minska sin miljöpåverkan och för att fattiga länder ska få möjligheten att utvecklas. strävar efter klimaträttvisa. Med det menar vi att vi tittar specifikt på klimatförändringarna utifrån ett rättviseperspektiv och på vem som påverkar respektive drabbas av klimatförändringarna. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån ett klimaträttviseperspektiv. Världens rika människor har orsakat klimatförändringarna och har fortfarande störst påverkan på klimatet. De som drabbas är däremot världens fattiga människor. Utifrån ett klimaträttviseperspektiv är det de rika länderna som har det historiska ansvaret för klimatförändringarna och som även har det största ansvaret för att minska sina utsläpp. Dessutom måste de rika länderna ge stöd till de fattiga som drabbas av klimatförändringarna. 4.3Miljö, klass och kön Det finns stora skillnader mellan fattiga och rika även inom länder. Vi anser att det behöver synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket, såväl nationellt som globalt. Att synliggöra ojämlikheterna är att visa hur det globala klassamhället ser ut i praktiken. Den intensiva debatten som förs om miljö och klimat fäster knappt någon uppmärksamhet alls på kön, trots att det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna som det är män som belastar miljön mest, i såväl rika som fattiga länder. Det handlar om makt och resurser och världens kvinnor har alltjämt mycket ojämställda levnadsvillkor i förhållande till män. Vi anser att det är nödvändigt att lyfta miljöfrågorna ur ett genusperspektiv. 5Pågående globala förändringar i miljön 5.1Klimatförändringarna det vetenskapliga underlaget Sedan FN:s klimatpanel lade fram sin senaste rapport har ny forskning tillkommit som pekar på att klimatförändringarna sker mycket snabbare än klimatpanelen bedömt. träffades 2500 forskare från 80 länder på en klimatkonferens i . Huvudbudskapet från konferensen var att nya observationer bekräftar att vi går mot FN:s klimatpanels s.k. worst case scenario, eller en situation som är ännu värre (Climate Change, Global Risks, Challenges & Decisions, , 2009). Även enligt regeringens Kommission för hållbar utveckling kan klimatförändringarna bli värre än vad som redovisades i den förra rapporten av FN:s klimatpanel (Ny klimatvetenskap 20062009, ). Kommissionen anger bl.a.: Växthusgashalterna i atmosfären fortsätter att öka. Ökningstakten är högre . tillhör de tio varmaste åren och den senaste är varmare än den föregående . Temperaturtrenden är långsiktigt stigande. Det kan bli svårare än vad som bedömts att begränsa den globala uppvärmningen till maximalt två grader. Till exempel stödjer senare forskning farhågorna om att kolsänkor kan bli mindre effektiva. Den dramatiska havsisminskningen i 20072008 kan vara det första exemplet på en observerad tröskeleffekt, om den blir bestående. 5.2De ekonomiska kostnaderna för klimatförändringarna Enligt den uppmärksammade (on the Economics of Climate Change, , 2006) kan klimatförändringarna få mycket allvarliga följder för ekonomin. Rapporten visar att om vi inte agerar omgående kommer klimatförändringarnas totala kostnader och risker att motsvara minst en femprocentig förlust av världens BNP , nu och . Om man vidgar skalan av risker och följder, skulle skadorna kunna stiga till 20procent av BNP eller mer. Det handlar om omfattande negativa ekonomiska och sociala effekter i klass med de båda världskrigen och den ekonomiska depressionen under 1900talets första hälft. Och det kommer att bli svårt eller omöjligt att vrida utvecklingen tillbaka. Även vid en mer blygsam uppvärmning pekar allt på att klimatförändringarna får allvarliga konsekvenser för produktionen i världen, miljön och allt mänskligt liv. Anpassningen till klimatförändringarna kommer att kräva stora summor i såväl rika som fattiga länder. Kostnaderna för att agera, att minska utsläppen av växthusgaser för att undvika klimatförändringarnas värsta följder, kan däremot begränsas till ca en procent av världens BNP , enligt . De investeringar som görs kommer att få genomgripande effekter på klimatet under andra hälften av detta sekel och nästkommande århundrade. 5.3Miljöförändringarna det vetenskapliga underlaget Människans aktiviteter belastar jorden i så hög utsträckning att ekosystemens förmåga att försörja framtida generationer kan tas för given. Fler arter dör ut än i jordens historia. Fungerande ekosystem är nödvändiga för vår välfärd, därför måste vi agera kraftfullt för att skydda vår natur. Enligt , den största undersökningen om tillståndet för världens ekosystem, sker utrotningen av arter 5001000 gånger snabbare än vad som vore naturligt. Mer än två tredjedelar av de s.k. ekosystemtjänsterna, såsom pollinering, vattenrening och erosionskontroll, håller på att förstöras eller utnyttjas på ett ohållbart sätt (Millennium Ecosystem Assessment, Ecosystems and Human Well-being: Synthesis, 2005). Rapporten of Ecosystems and Biodiversity (European Communities, 2008) anger även följande: Korallreven utgör levebröd för uppemot en halv miljard människor, men kommer att utplånas om inte utsläppen av växthusgaser minskas. Omkring 30procent av korallreven, som har högre biologisk mångfald än tropiska skogar, har skadats allvarligt. Mycket av jordens biologiska mångfald finns i skogar, men har arealen för skog minskat med ca 40procent världen över. I 25länder har skogarna helt försvunnit och 29 länder har förlorat mer än 90procent av sin skog. har omkring hälften av alla våtmarker i världen försvunnit. De två senaste årtiondena har 35procent av all mangrove försvunnit. Vissa länder har mist upp till 80procent av sin mangrove. Orsaken är framförallt odlingen av jätteräkor som sedan exporteras till västvärlden. 5.4De ekonomiska kostnaderna för miljöförändringarna Till skillnad från tar rapporten of Ecosystems and Biodiversity (European Communities, 2008) även hänsyn till dolda värden i form av naturresurser som rent vatten, pollinering av grödor, fisk samt kostnader för samhället om dessa resurser skulle minska eller försvinna. Rapporten visar att social och ekonomisk utveckling är beroende av fungerande ekosystem, inte minst i fattiga delar av världen. Exempelvis, för över en miljard människor är fisk den viktigaste proteinkällan och utfiskningen ställer till stora problem för dem. Enligt rapporten kan världens globala BNP minska med ca 6procent om naturliga tillgångar som fisk, rent vatten och biologisk mångfald fortsätter att minska i samma takt som . Förlusten av stora skogsarealer kostar samhällena triljoner dollar. Korallreven beräknas producera ekosystemtjänster värda 170miljarder dollar , men klimatförändringarna riskerar att utplåna korallreven. 6Den borgerliga regeringens miljöpolitik Regeringen hävdar att den har världens mest ambitiösa klimatpolitik. Men istället driver regeringen en klimatpolitik som ökar klimatorättvisorna. Mer ska göras utanför . Regeringens nya hållning är att hela en tredjedel av de svenska utsläppsminskningarna ska ske utanför gränser. Den borgerliga regeringen har varit starkt drivande för att EU:s utsläppsminskningar ska få ske i länder utanför EU och att EU-länderna sedan skulle få tillgodoräkna sig dessa minskningar såsom sina egna. Detta är en kursändring gentemot tidigare hållning, att vara ambitiös på hemmaplan och därutöver göra insatser internationellt. Regeringen hävdar även att den klimatsäkrar biståndet. Vi ställer oss frågande till om regeringen verkligen tillfört klimatbiståndet några nya resurser. Enligt klimatkonventionen har de rika industriländerna förbundit sig att ge nya, additionella resurser för bl.a. klimatanpassning till utvecklingsländer. Därför ser vi med oro på den utveckling i världen då budgeterade biståndspengar används till klimatåtgärder i utvecklingsländer. Det är att dubbelt straffa människor i dessa länder då biståndspengar härmed undantas från andra viktiga områden som bl.a. utbildning och hälso- och sjukvårdsinsatser för att gå till åtgärder mot de förödande klimatkonsekvenser som främst västvärlden orsakat. Regeringen gör allt den kan för att fly sitt eget klimatansvar på hemmaplan. Regeringen hävdar att dess förslag på klimatmål, 40-procents minskning i den icke-handlande sektorn, är mer ambitiöst än tidigare föreslagna mål. Det är inget hederligt sätt att presentera sin politik på. föreslagna mål har nämligen utgått ifrån totala utsläpp, såväl den handlande som den icke-handlande sektorn. Regeringen sätter sitt nya mål endast ifrån den icke-handlande sektorn. En minskning på 40procent i förhållande till de totala utsläppen, som vi i de rödgröna partierna föreslog i Klimatberedningen, ger en utsläppsminskning på 28miljoner ton koldioxidekvivalenter. Regeringens 40-procentsmål inom den icke-handlande sektorn ger en utsläppsminskning på endast 20miljoner ton koldioxidekvivalenter. Regeringens mål kommer inte att leda till den klimatomställning behöver för miljöns och jobbens skull. Nästan hälften av dessa 20miljoner ton är dessutom redan genomförda genom tidigare regeringars beslut, 2miljoner ton är beslut från EU och hela 6,5miljoner ton ska göras i andra länder. Avvecklar klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Trots att Klimp har minskat utsläppen med 1,1miljoner ton och trots att en enig klimatberedning föreslog ett utvecklat investeringsprogram, har regeringen valt att avveckla Klimp. Satsar på motorvägar. Regeringens klimatpolitiska ambitioner på transportområdet begränsas i allt väsentligt till förändringar i beskattningen av vägtrafiken samt till reglering av utsläppsmängder för nya bilar. Avsaknaden av förslag när det gäller klimatinvesteringar i järnväg är total. Istället har regeringen gett grönt ljus för att bygga Förbifart , en motorväg som enligt strider mot och kommer att öka utsläppen. Öppnar upp för att bygga tio nya kärnkraftverk. Regeringens satsning på kärnkraft riskerar att leda till att satsningar på förnybar energi uteblir. Låg ambition för energieffektivisering. Regeringen har ställt upp ett nationellt mål för energieffektivisering som är identiskt med business-as-usual-scenario till 2020, vilket betyder att målet skulle ha nåtts även utan några nya styrmedel. 6.2Regeringens urholkning av naturvården Både världen och har misslyckats med att nå målet i FN:s konvention för biologisk mångfald att hejda utarmningen av naturtyper och arter till 2010. Regeringen har haft en förträfflig retorik gällande vikten av biologisk mångfald, som enligt regeringen är en hörnsten för dess miljöpolitik. Men har regeringen på punkt efter punkt försämrat svensk naturvård. Förlorade år för miljömålen. Istället för att genomföra förslag för att uppnå de 16 miljökvalitetsmålen har regeringen valt att utreda hela miljömålssystemet, vilket gör att vi förlorar tempo i miljöarbetet och systematiken i miljöarbetet ser ut att brytas sönder.