mot · GX02Fi260 · 2009-10-06 00:00:00 — Klassindelningen ska vara sådan att den successivt skärps i takt med att hela bilparken förändras i miljövänlig riktning. Miljöbilsdefinitionen ska inkludera hårda säkerhetskrav, i linje med kraven på statliga fordonsinköp (5 stjärnor i Euro-NCAP och antisladdsystem). Vi vill också verka för en enhetlig europeisk definition. Vi föreslår att ges i uppdrag att presentera förslag till en sammanhållen och skärpt miljöbilsdefinition . Regeringen har föreslagit ett antal förändringar av beskattningen av fordon, däribland en skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper. Vi menar att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt. Vår gemensamma uppfattning är att fordon med låga utsläpp ska gynnas och ägare till bilar med höga utsläpp ska betala mer, t.ex. genom en ökad koldioxidrelatering av förmånsbeskattningen och fordonsbeskattningen. Stöd till förnyelse av tunga fordon Vi ser ett behov av att stimulera en förnyelse av de tunga fordonen. Det måste finnas en bra testmarknad i för ny teknik. Därför vill vi införa ett tillfälligt stöd för företag och kommuner som är villiga att agera referenskunder. Därmed kan vi påskynda utbytet av bussar och lastbilar som drivs på förnybara bränslen, el, bränsleceller och hybrider. vill vi avsätta i en särskild stimulans. Det finns ett stort antal bilar i trafik som saknar katalysator och med bristande säkerhet. Vi vill därför investera i en allmän skrotningspremie . Ersättningen som utgår bör vara per bil. Systemet med skrotningspremie ska utformas så att tillverkarnas producentansvar inte begränsas. Vi avsätter till för att utforma och administrera ett system för att stimulera skrotning av bilar tillverkade . Vi vill och 2011 införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol, biogas eller el, inom en budgetram på . Premien bör vara för byte från bensin till etanol och för byte till biogas och el. Stödet till efterhandskonvertering ska inte göras permanent. Vi vill också se över fordonsbeskattningen så att konverterade fordon får en mer förmånlig beskattning. Stimulans för utbyggnad av infrastruktur för nya bränslen Vi vill påskynda utbyggnaden av förnybara bränslen genom ett investeringsprogram . Programmet ska stimulera en utbyggnad av exempelvis den svenska biogasproduktionen och distributionen för att möjliggöra tillgång på mackar med biogas runt om i landet. Finansieringen bör vara och ske inom ramen för Klimp. El-laddstationer bör också främjas. Kostnad/besked 201020112012 Beskattning av fordonSamma modell som regeringen alt. samma kostnadsram som regeringen Tydlig miljöbilsdefinitionNy hårdare Ny hårdare klassning klassning (nationell)(nationell) Infrastruktur för nya bränslen Cirka 100 miljoner, inom ramen för KlimpInget beskedInget besked Stöd till förnyelse av tunga fordon5000 5.9.5Investera i framtidens infrastruktur En klok och ansvarsfull politik satsar på underhåll och nybyggnad i kärva tider. Satsningar på infrastruktur är ett effektivt sätt att stimulera sysselsättningen. För varje extra miljard till investeringar och underhåll av vägar och järnvägar skapas över 1 000 jobb direkt och ytterligare fler indirekt. Dessutom är det billigare att bygga i lågkonjunktur. får mer infrastruktur för varje skattekrona. För framtidens konkurrenskraft och för jobb är investeringar i infrastruktur ett av de områden vi socialdemokrater vill prioritera i budgeten. Våra satsningar på infrastrukturen prioriterar omställningen mot en mer klimatvänlig och uthållig tillväxt. Öka statsbidragen till kollektivtrafik Vi vill öka statsbidragen till kollektivtrafiken. Vi anser också att det åter ska bli möjligt att ansöka om statsbidrag även till tåg för regiontrafiken. Bättre kollektivtrafik utvidgar lokala och regionala arbetsmarknader och ökar därmed arbetsmarknadens effektivitet. ger det resenärer ett miljövänligt resealternativ. Det är inte minst viktigt för att stärka utvecklingen i storstäderna. Öka ambitionsnivån för investeringar i järnväg Vi vill öka ambitionsnivån för investeringar i järnväg. Både 2010 och 2011 vill vi anslå mer resurser än regeringen för att avhjälpa flaskhalsar i järnvägssystemet. Vi vill också börja projektera för strategiska infrastrukturprojekt. För att ta ett första steg för höghastighetståg pekar vi ut Ostlänken som en strategisk framtidsinvestering. Därför avsätter vi resurser för fortsatt projektering av detta. Öka säkerheten och effektiviteten i vägtrafiken För att öka trafiksäkerheten och effektiviteten i transportsystemet vill vi göra en större satsning på att bygga ut E22 i . Till detta anslår vi betydande resurser 2010 och 2011. Vidare vill vi stärka det informations- och upplysningsarbete som görs av trafiksäkerhetsorganisationerna. Vi vill därför återinföra det fasta organisationsstöd via som regeringen ersatt med projektmedel. 40 miljarder mer till strategiska infrastrukturprojekt För planperioden 20102021 föreslår vi en total investeringsram som är större än regeringens. Detta tillskott utgörs av lån i Riksgälden och ska användas för stora strategiska projekt som är avgörande för att nå tillväxt- och miljömål. För att skapa ett kostnadseffektivt genomförande av dessa projekt vill vi även göra det möjligt att klassificera projekten som riksintressen, vilket minskar risken för förseningar och fördyringar. 5.9.6Investera i ett hållbart och modernt boende Bostadspolitiken är ett viktigt område för jobben och . Ett utvidgat ROT-avdrag är en av de viktigaste åtgärderna för fler jobb på kort sikt, och det leder också till förbättrade bostäder och effektiviserad energianvändning. Stora delar av miljonprogrammets bestånd står under omfattande renoveringsbehov och behöver moderniseras och utvecklas. Det gäller inte bara husen och deras bostäder utan områdena i sin helhet. Det är även en strategisk möjlighet till utveckling, förnyelse och ökad sysselsättning. behöver fler attraktiva bostadsområden. Stöd till fler hyresrätter ger jobb och underlättar rörlighet . Upprustade bostäder ger 15 000 nya jobb Socialdemokraterna, har presenterat ett gemensamt förslag om ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 nya jobb. 5.9.7Gemensamt förslag från s, mp och v: Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 jobb Nuvarande ROT-avdrag kvarstår i sin nuvarande konstruktion. Det befintla ROT-avdraget kompletteras med en särskild klimatbonus. Ett nytt ROT-stöd med klimatprofil för renovering av flerfamiljshus införs med . Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning. En satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling och en stor sysselsättningseffekt som energianvändningen i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 4000050 000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering, förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning, införs. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Beskedet till landets radhus-, villa- och bostadsrättsägare är att vi behåller det gällande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knuten till individen, och de ROT-arbeten som omfattas kommer även att omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten, vara på utöver ROT-avdraget och ges med i avdrag per småhus eller antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vi menar att man bör ställa krav på F-skattesedel för att man ska kunna utföra ROT-arbete med skattereduktion. måste slippa illojal konkurrens. Vi menar att man bör gå småföretagen tillmötes i kritiken mot regeringen och utforma systemet så att avdraget görs i efterhand. Därför vill vi ta bort den så kallade fakturamodell som innebär att framförallt småföretag som ofta har stora likviditetsproblem missgynnas konkurrensmässigt. Vi vill begränsa avdraget till fastigheter i . Vårt förslag till ROT-avdrag är dessutom tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och dessutom en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15 000 fler jobb. Finansiella effekter av utvidgat ROT-avdrag Kombinerat med det nuvarande ROT-avdraget innebär det att vi inom oppositionen satsar för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad. Miljonprogrammen måste moderniseras och lyftas Vi vill att staten och näringslivet tar ett gemensamt ansvar med kommunsektorn att tillsammans med de boende utveckla miljonprogramsområdena och därmed skapa fler attraktiva bostadsområden. I stora delar av bebyggelsen från rekordåren, det så kallade miljonprogrammet, krävs nu omfattande investeringar i fastigheterna. Fastighetsägare måste göra stora insatser för att restaurera, tekniskt renovera och klimatanpassa bebyggelsen. Genom den rödgröna modellen med ett utvidgat ROT-stöd som omfattar miljonprogramsområdena kommer nödvändiga renoveringar att kunna tidigareläggas. Upprustningen av miljonprogrammen ger unika möjligheter att förändra och lyfta hela områden. Men det räcker inte med den fysiska upprustningen av miljonprogrammen. Vi vill också att fastighetsägarnas upprustning ska mötas av andra tydliga förbättringar inom skolan, ungas fritid och närpolisen i miljonprogramsområdena. Målet med de samlade insatserna är att skapa fler attraktiva bostadsområden. ska flera olika insatser inom ramen för investeringen i miljonprogrammen påbörjas, investeringar riktade mot de ungas fritid, skolorna och kontaktpolisens verksamhet. Insatserna ska matchas av insatser av lokala myndigheter, kommuner och näringsliv. Utformningen av respektive satsning kommer att utvecklas närmare i budgeten och 2012. Resursfördelningen mellan olika områden och investeringar ska utformas i samverkan med lokala aktörer utifrån de skilda förutsättningar som finns i olika områden. Resurser till modernisering av miljonprogrammen Mnkr (om inte annat anges) Fritidsaktiviteter för ungdomar () Äldreomsorg, exempelvis mångspråkig omsorg () Förstärkt företagande () * ROT-programmet utgår till hela bostadsbeståndet, men en betydande del kommer att tillfalla miljonprogramsområdena. ** Skol-ROT-programmet utgår till hela skolbeståndet, men en betydande del kommer att tillfalla miljonprogramsområdena. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att bostadsbyggandet fallit kraftigt och att det även kommer att ligga på låga nivåer. påbörjades nybyggnationen av omkring 6 500 bostäder. Det är en minskning med över 10 000 bostäder jämfört med . Även nyproduktionen av studentbostäder har minskat kraftigt . ser vi att det råder bostadsbrist i stora delar av landet. I takt med växande ungdomskullar riskerar bostadsbristen att öka ytterligare, inte bara i tillväxtregioner. Redan i sin första budgetproposition avskaffade regeringen allt stöd till bostadsbyggande. Och trots utvecklingen på bostadsmarknaden gör regeringen ingenting för att vända utvecklingen. I stället ägnar sig många borgerliga politiker på nivå åt att rea ut kommunernas hyresrätter på ideologisk grund. Det har gjort det svårt för den som inte vill eller kan köpa sig en bostad att etablera sig på bostadsmarknaden, och det har minskat möjligheterna att anpassa bostaden efter livssituationen. Vi ser ett behov av ett statligt investeringsstöd för hyresrätter, inte minst för att öka möjligheten för ungdomar och studerande att få en bostad. Vi vill inte att den som vill börja studera eller flytta till ett nytt jobb ska hindras från att göra det för att den inte kan få tag på en bostad till en rimlig kostnad. Att genom nyproduktion stimulera flyttkedjor är en annan viktig aspekt som omfattar breda grupper i samhället. Mot bakgrund av det rådande konjunkturläget vill vi påbörja en omfattande satsning och föreslår därför ett nytt investeringsstöd för att bygga miljövänliga hyresbostäder till överkomliga hyror. Vi föreslår därför att anvisar till investeringsstöd . 5.9.8Investera i invandrares möjligheter I budgetpropositionen förklarar regeringen att den avser att presentera en integrationspolitisk proposition . Vi utgår från att de anslag som föreslås i budgetpropositionen kommer att preciseras och sättas i ett större sammanhang när den integrationspolitiska propositionen presenteras. Utan att ha tillgång till en tydligare bild är det svårt att utifrån budgetpropositionen bedöma regeringens politik på området. Vi väljer därför att i denna budgetmotion inte ta ställning till de förslag som framförs av regeringen. Det står dock klart att regeringen avser att ge Arbetsförmedlingen ett större ansvar vid etableringen av nyanlända invandrare. Att tydligare sätta jobben i fokus vid etableringen är en utveckling vi ställer oss positiva till. Alla ska ges en reell chans att stå för sin egen försörjning och bidra i samhället. Det krävs en tydligare och bättre fungerande arbetslinje för dem som kommit till vårt land som inkluderar bland annat validering, möjligheter till komplettering av tidigare utbildning och yrkeskunskap samt en svenskundervisning som är individanpassad och ändamålsenlig. Statens ansvar vad gäller såväl mottagandet av asylsökande som introduktionen av nyanlända behöver ses över och förtydligas, och detta måste göras i ett sammanhang. Som en del i detta ingår formerna för statens samarbete med kommunerna. Vi vill uppmärksamma att flera kommuner som står för en stor andel av mottagandet har utvecklat en väl fungerande organisation för att kunna ta emot nyanlända. Det vore till stor skada för integrationspolitiken om dessa erfarenheter och funktioner inte skulle tas tillvara när huvudansvaret överförs till Arbetsförmedlingen. Regeringen lägger också förslag om så kallade etableringslotsar. Även här finns det anledning att vara försiktig. Vi ställer oss tveksamma till förslaget om lotsar i form av privata aktörer, eftersom vi inte tror att regeringens förslag skulle medföra de positiva effekter som anförs i propositionen. Det finns en uppenbar risk för oklara ansvarsförhållanden och befogenheter mellan den ansvariga myndigheten och de fristående aktörerna. I har åtgärderna ännu prövats endast i liten skala. Vårt svar på regeringens integrationspolitiska proposition kommer mer utförligt att beskriva utgångspunkterna för den socialdemokratiska politiken på området. Sysselsättningen och kvaliteten i välfärden sjunker. Enligt regeringens prognoser beräknas 300000 jobb gå förlorade , varav 60000 försvinner från offentlig sektor. Kommunernas skatteunderlag sjunker, medan kostnaderna ökar. Skatteunderlaget skrivs ned med sammantaget till 2011. ökar utbetalningen av socialbidrag vilket motsvarar . Regeringens tillfälliga tillskott är otillräckliga. Utvecklingen för kommunerna är oroväckande. Regeringen har väntat med att ge besked till kommunerna. Vi socialdemokrater menar att det behövs ett långsiktigt tillskott till kommunerna. Vi vill anslå mer 20102012 till välfärden. Vi vill investera en miljard i mer personal och mindre klasser i skolan, och lika mycket för att säkra kvaliteten i sjukvården. Genom ett sysselsättningsstöd på totalt 2011 och tre miljarder vill vi ge kommuner och landsting långsiktiga planeringsförutsättningar. Därutöver vill vi öka resurserna till kommunerna med i riktade statsbidrag. Totalt avsätter vi mer än regeringen till kommuner och landsting 2010 till 2012. Vi vill se över kommunernas ekonomiska förutsättningar. Kommunernas inkomster utvecklas starkt i en högkonjunktur och relativt svagt i en lågkonjunktur. Vi vill att kommunerna ska ha förutsättningar att tillhandahålla en god kvalitet i skolan, sjukvården och omsorgen oavsett konjunktur. 6.2Jobbkris och passivitet ett hot mot välfärden Enligt regeringens prognoser i budgetpropositionen beräknas 300000 jobb gå förlorade . När sysselsättningen sjunker får det direkta konsekvenser för välfärden eftersom skatteinkomsterna i landets kommuner viker. Dessutom ökar kostnaderna för socialbidrag när socialförsäkringarna kraftigt försämrats och många människor blivit utan försäkring från trygghetssystemen. Välfärden drabbas också direkt av att det, enligt regeringens prognoser, kommer att finnas 60000 färre lärare, sjuksköterskor och andra offentliganställda 2011 jämfört med . När sysselsättningen viker så kraftigt i kommunerna får det konsekvenser. Barngrupperna ökar i förskolan, klasserna blir större i skolan och det blir färre anställda i sjukvården och äldreomsorgen. får också välfärdsarbetarna många kvinnor en tuffare arbetssituation när samma arbete ska utföras av färre anställda. Regeringen lämnar i budgetpropositionen en dyster prognos för kommunernas finanser. Skatteintäkterna sjunker i förhållande till tidigare prognoser. så har kommunernas skatteunderlag reviderats ned med (ackumulerat). Regeringens prognoser för utvecklingen av kommunernas skatteunderlag Procentenheter, där inte annat anges Revidering år för år i miljarder kronor Ackumulerad revidering i miljarder kronor Källa: Budgetpropositionen samt egna beräkningar. ökar kommunernas kostnader. ökade socialbidragen i 262 av 290 kommuner. I mer än var fjärde kommun ökade socialbidragen med . I budgetpropositionen har regeringen tvingats revidera upp utgiftsprognosen i förhållande till årets ekonomiska vårmotion. I budgetpropositionen bedömer regeringen att utbetalningen av socialbidrag kommer att öka , eller nästan 40000 personer beräknat som helårsekvivalenter. Det motsvarar en nivåökning med . Ökning av utbetalningar av socialbidrag Ekonomiskt bistånd i helårsekvivalenter. Dessutom ökar kommunernas kostnader eftersom regeringen har infört en ny princip där regionerna ska ta ett ökat ansvar vid finansieringen av infrastruktur. Trots alla varsel och dystra prognoser har regeringen valt att inte ge något tillskott till kommunerna . Tusentals anställda i välfärden har därmed förlorat sina arbeten eller inte fått förlängda visstidskontrakt, och medborgarna har fått sämre vård, omsorg och utbildning. Även blir tuffa. Förvisso får kommunerna ett tillskott 2010, men det ger inte kommunsektorn några långsiktiga planeringsförutsättningar. Det kommer att innebära att kommuner och landsting tvingas fortsätta att planera för färre anställda och sämre service. Av de 60000 jobb som beräknas försvinna från den offentliga sektorn finns huvuddelen i kommuner och landsting. Vi socialdemokrater menar att detta är en ohållbar utveckling. Om regeringen hade bedrivit en alert och aktiv krispolitik hade lärare, sjuksköterskor och vårdbiträden i kommuner och landsting haft kvar sina jobb. Tydliga och långsiktiga besked om statsbidrag till kommunerna gör skillnad i varje skola, inom sjukvården och för alla äldre som har behov av stöd och hjälp i sin vardag. Istället för att låna till skattesänkningar vill vi socialdemokrater se till att kommunerna får resurser så att de kan behålla personal i viktiga välfärdsverksamheter som skolan och investera i en bättre sjukvård. 6.3Investera i mer personal i välfärden Vi socialdemokrater känner stor oro för kvaliteten och sysselsättningen i välfärden, inte minst när det gäller skolan och sjukvården. Vi menar att det behövs ett mer långsiktigt tillskott till kommunerna än vad regeringen har föreslagit. Vi vill anslå mer till kommuner och landsting över hela perioden 20102012 för fler anställda i välfärden, genom ett sysselsättningsstöd och statsbidrag till fler anställda i sjukvården och skolan. Dessutom har vi en rad förslag till riktade satsningar som ökar kommunernas intäkter. Totalt uppgår våra kommunsatsningar till 2010, 2011 samt 2012. 11 miljarder till fler anställda i välfärden Bättre kvalitet i sjukvården Mer personal och mindre klasser i skolan Totalt, breda satsningar 6.3.15 miljarder i sysselsättningsstöd till kommunerna På samma sätt som under den senaste lågkonjunkturen vill vi införa ett sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. fick alla kommuner och landsting möjlighet att ansöka hos om en skattereduktion som motsvarade av kommunernas lönekostnadsunderlag. För att nå konkurrensneutralitet fick dessutom ett tillägg göras med en schablon på 50procent av kommunernas kostnader för köp av verksamhet 2001. menade vid en offentlig utfrågning i finansutskottet att det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting är en förklaring till varför sysselsättningen i den kommunala sektorn inte minskade under den förra ekonomiska nedgången 20022005, när sysselsättningen i den privata sektorn minskade. Vi vill därför använda oss av denna modell för stöd till kommunerna. För att ge kommuner och landsting långsiktigt stabila planeringsförutsättningar föreslår vi ett sysselsättningsstöd på 2011 och 2012. Många kommuner ser hur skatteunderlaget viker och hur kostnaderna för ekonomiskt bistånd rakar i höjden som en följd av den borgerliga regeringens försämringar i trygghetssystemen. Denna utveckling är ojämnt fördelad över landet. Det finns därför skäl att noga följa utvecklingen . 6.3.2En miljard för ökad kvalitet och framtidssatsningar i sjukvården Svensk hälso- och sjukvård rankas högt i internationella jämförelser när det gäller medicinsk kvalitet. är ett av få västländer som har lyckats hålla tillbaka kostnadsökningar med bibehållen kvalitet, men har kostnaderna ökat och kvalitetsarbetet inte fått tillräckligt med utrymme. Studier visar också att det finns stora skillnader i vårdens utbud och kvalitet. Skillnaderna visar sig exempelvis när man jämför vården mellan olika delar av landet. Vi vill att alla ska få en högkvalitativ hälso- och sjukvård oavsett var man bor eller om man går till en privat eller offentlig vårdgivare. Ingen skör och sjuk människa ska riskera att lämnas i sticket eller få otillräcklig omvårdnad. För att höja kvaliteten i sjukvården krävs resurser men det krävs också en fortsatt modernisering av såväl arbetssätt som arbetsmetoder. Vi vill därför investera för att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården. Satsningen ska främst riktas till att modernisera sjukvården, höja kvaliteten i vården och genomföra förbättringar för de mest sjuka äldre. 6.3.3En bättre skola genom en miljard till mer personal och mindre klasser i skolan Alla skolor ska vara bra skolor, och alla barn och ungdomar ska få en god och likvärdig utbildning. Det kräver långsiktighet och ansvarstagande av beslutsfattare på alla nivåer. Vi vill inte att skolan ska drabbas av krisen. Men dessvärre ser vi hur skolan drabbas av nedskärningar. hade 1300 lärare varslats om uppsägning.6 Till dessa kommer alla tysta varsel när personal som inte är fast anställd får lämna verksamheten. Två tredjedelar av landets kommuner var enligt undersökningen i färd med att göra nedskärningar i skolan. I över hälften av skolorna innebär nedskärningarna större klasser.7 Vi socialdemokrater vill avsätta för att öka personaltätheten och värna skolan i krisen.