mot · GW02MJ17 · 2009-04-01 00:00:00 — Därför bör samägandet av kärnkraften begränsas och konkurrensproblemen inom vattenkraften åtgärdas. Vi vill också underlätta för nya aktörer att komma in på elmarknaden genom en effektiv och tydlig tillståndsprocess. Vidare bör en studie genomföras för att se över förutsättningarna för att utveckla råkraftsmarknaden mot en marknad för s.k. baslast och en marknad för s.k. toppkraft. Vi vill också skärpa övervakningen av elmarknaden, bland annat genom bättre samarbete över landgränserna och genom bättre dialog mellan ansvariga myndigheter. En prisprövning på fjärrvärmemarknaden bör införas. Tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten bör utredas och möjligheterna att kommersiellt omhänderta spillvärme från industrin tas tillvara. Det finns vare sig energipolitiska skäl eller klimatpolitiskt utrymme för en storskalig utbyggnad av naturgasnätet. 10.2.2Investera i ny teknik Vår bedömning: De statliga investeringarna i energiforskning bör öka och kommersialisering av ny energiteknik understödjas. En ny statlig riskkapitalfond bör inrättas. Ett branschprogram bör utformas i samarbete med vindkraftsbranschen. Statens upphandlingar bör tydligare främja miljöteknik. Statens insatser i fordonsforskningen bör stärkas. CCS-metoder för att fånga in och lagra koldioxid bör prövas för svensk industri med stora processutsläpp, till exempel stål- eller cementindustrin. Investeringar i miljöteknik är en viktig för vår jobb- och miljöpolitik. Det är genom offensiva investeringar som vi skapar möjligheterna för en omställning av samhället som ger både en bättre miljö och nya jobb. Ny teknik minskar såväl miljöbelastningen som sårbarhet vid internationella kriser, som vi vässar svenska företags konkurrenskraft. Statens investeringar i energiforskning bör öka. Möjligheten att stödja investeringar i pilot-, demonstrations- och fullskaleanläggningar för utveckling av andra generationens biodrivmedel bör undersökas, liksom möjligheten att stödja anläggningar för produktion, uppgradering och distribution av biogas från organiskt avfall och uppgradering av biogas till fordonsgas. CCS-metoder för att fånga in och lagra koldioxid bör prövas för svensk industri med stora processutsläpp, till exempel stål- eller cementindustrin. Forskningen måste i större utsträckning kommersialiseras och resultera i nya produkter, exportmöjligheter och arbetstillfällen. Steget mellan pilot- och demonstrationsanläggningar och fullskalig produktion av exempelvis andra generationens biodrivmedel ska därför underlättas. Staten har ett ansvar för att bidra till teknikskiften. Det gäller till exempel vågkraftsprojekt, havsbaserad vindkraft, anläggningar för andra generationens förnybara drivmedel eller utvecklingen av nya solceller, elöverföringsteknik och nya motorer. De allra flesta miljöteknikföretag är små och har därför också drabbats hårt av regeringens höjda arbetsgivaravgifter, något som slår extra hårt i dessa tider då det är svårt att få lån. Nästan vartannat miljöteknikföretag anser att de behöver bättre finansiering. Det handlar om alltifrån exportsatsningar och forskning och utveckling till marknadsföring av produkter. Generellt finns det en svårighet för mindre företag med nya produkter att dra till sig tillräckligt riskkapital. Men detta gäller i ännu större utsträckning för miljöteknikföretagen. visar på stora brister framförallt i de tidiga skedena av en produkts eller ett företags utveckling, när de första kunderna ska sökas och modifieringar göras. Kommersialiseringen av miljöteknik ska underlättas. Tillgången på riskkapital inom energisektorn måste förbättras. Steget från forskning till färdig produkt underlättas. Affärsutvecklings- och energikompetens ska giftas samman. Vi vill göra en extra utdelning från för att skapa en ny riskkapitalfond. Den nya riskkapitalfonden ska agera marknadskompletterande. Detta uppdrag bedöms i det rådande ekonomiska läget vara relativt brett. Fonden skulle kunna administreras och styras av tillsammans med andra befintliga offentliga riskkapitalaktörer. Fonden ska aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbehov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska särskilt prioriteras. Detta kan till exempel användas för satsningar på företag som verkar i branschen för miljöteknik. Staten bör också genomföra riktade och omfattande teknikupphandlingar där offentliga upphandlare går samman och efterfrågar produkter med bästa möjliga miljöegenskaper. Eftersom den offentliga upphandlingen uppgår till ger det mycket stor effekt för miljöteknikbolag om stat och kommuner ökar sin efterfrågan på deras produkter och tjänster. Det kan handla om till exempel laddhybridbilar, effektivare elektriska lösningar eller solbaserade uppvärmningssystem. FoU-baserat nyföretagande och utveckling av innovativa små och medelstora företag spelar en viktig roll för näringslivets förnyelse, utvecklingskraft och framtida konkurrenskraft. Den höga tekniska risken och den stora kommersiella osäkerheten kring forskningsresultat innebär dock att mindre företag inte kan förlita sig på att privat riskkapital tar hand om finansieringsbehovet. Vi vill därför pröva möjligheten att öka anslagen till Forska och väx, varav en betydande del ska gå till energi- och miljötekniksektorn. Svenska företag är stora leverantörer av komponenter till vindkraftverk. En stor del av SKF:s kullagerproduktion går till vindkraftsindustrin, ABB producerar elektronik till vindkraftverk och vindkraftstorn produceras på i . Produktionen av vindkraftverk har inte klarat att följa efterfrågan, vilket har pressat upp priserna och gjort att väntetiden för leverans ofta varit . Detta försämrar investerarnas kalkyler avsevärt och hotar att bromsa in utbyggnaden. Sammantaget finns det därför i förutsättningar för en inhemsk tillverkning av vindkraftverk. För att undersöka förutsättningarna för detta vill vi därför gå vidare i samtal med vindkrafts- och verkstadsindustrin. Vi vill därför ta fram ett branschprogram tillsammans med den svenska vindkraftsbranschen. Vi vill att ska behålla sin ställning som en av världens ledande fordonsproducenter. Därför vill vi satsa på fordonsforskningen. Prioritet bör ges till fordonsforskning med inriktning mot el- och elhybridteknik. Nya miljövänliga bränslen liksom mer effektiva motorer måste utvecklas. Vi är beredda att stödja en sådan utveckling och tillföra forskningspengar om den svenska fordonsindustrin aktivt satsar på bränsleeffektiva bilar och olika former av elhybrider. Tillverkning av tåg, spårvagnar och bussar samt komponenter till dessa har goda tillväxtförutsättningar. har en hög kompetens inom detta område som bör tas tillvara och utvecklas. Vi vill att det ska bedrivas forskning på denna gren av fordonsindustrin. Vår bedömning: Exportfrämjandet av miljöteknik bör öka. Klimatinvesteringsprogrammet bör återinföras. Den svenska miljötekniksektorn växer kraftigt och exporten likaså. Med stöd av en stark hemmamarknad har svenska miljöteknikföretag stora möjligheter att etablera sig internationellt. Exporten av miljöteknik har goda förutsättningar att växa snabbt, skapa nya jobb och vässa svenska företags konkurrenskraft och erövra exportandelar. När andra länder bygger upp och bygger om ska svenska företag vara på plats och erbjuda de produkter och tjänster som efterfrågas. bygger svenska företag kinesiska samhällen från grunden, med effektiva och miljövänliga systemlösningar för avfall, energi, boende och transporter. Och potentialen är fortsatt stor. Många av miljöteknikföretagen är dock små och behöver stöd för att kunna ta steget ut på exportmarknaden. De saknar ofta de nödvändiga resurserna för att ta steget ut på den globala marknaden. Vi vill därför genomföra en särskild satsning riktad till små och nystartade miljöteknikföretag att hitta nya marknader internationellt och exportera sitt kunnande och sina produkter. På så sätt kan vi dra fördel av att går före i klimatomställningen och skapa nya jobb. Satsningarna kan till exempel göras inom bioenergi, vattenrening, uppvärmning och avfallshantering fyra områden där svenska företag redan ligger i framkant. Kommunerna är en viktig referensmarknad för ny svensk teknik inför steget ut på exportmarknaden. Vi vill därför i ökad utsträckning låta de många goda exempel på energi- och miljölösningar som finns inom kommunerna stärka miljöteknikexporten. Swentec har med sitt uppdrag att främja svensk miljöteknikexport en nyckelroll i detta arbete. Fortsatta klimatinvesteringsprogram är också en viktig beståndsdel. Vi vill stärka exportfrämjandet av svensk miljöteknik. Detta är särskilt angeläget då de allra flesta miljöteknikföretagen är små företag. Exportsatsningen ska utformas i samarbete med företagen inom miljötekniksektorn. Vi vill se fortsatta klimatinvesteringsprogram, Klimp. Klimatsmarta investeringar bör även framöver få driva på utvecklingen av ny teknik och involvera både kommuner och privata företag. Klimp och LIP har minskat växthusgasutsläppen med , skapat nya jobb och testmarknader för ny miljöteknik som gett svenska företag nya exportmöjligheter. Vår bedömning: PFE bör utvidgas till fler företag. Ett program för oljekonvertering för industrin (PFO) bör införas. Energieffektiviseringsforskningen bör stärkas. Energi- och klimatrådgivningen för såväl hushåll som företag bör byggas ut. Energieffektivisering är en grundläggande del av en framtida energipolitik. Vi vill genomföra en elväxling från energislösande lågproduktiv användning i främst icke energiintensiv industri och hos hushållen till högproduktiv produktion i process- och tillverkningsindustrin och en utbyggnad av järnvägen och effektiva el- och hybridbilar. Målet bör vara 25 procents effektivare energianvändning , jämfört med regeringens mål om . Många industrier ligger redan nu långt framme. Företagen har själva gått före med energieffektiviseringen och många har gjort det med stöd av staten. deltar ca 120 företag i det frivilliga femåriga program, PFE, för eleffektivisering i energiintensiva industriföretag som infördes . Det ska bidra till effektivare elanvändning och starkare konkurrenskraft inom svensk industri. Tillsammans har de redan kartlagt och inlett åtgärder som kommer att minska elförbrukningen med . Industrins totala oljeanvändning är . I grova drag fördelas denna användning så att hälften går till uppvärmning och hälften till olika processer i produktionen. En stor andel av uppvärmningsoljan inom industrin bör till 2020 kunna ersättas med biobränslen och fjärrvärme. Svensk industri bör också till 2020 avsevärt kunna effektivisera och minska sin oljeanvändning för processändamål. Inom den ickeenergiintensiva industrin finns i många fall också en stor potential för eleffektivisering som måste tas till vara. Vi vill nu gå vidare med ytterligare åtgärder för att skynda på energieffektiviseringen inom industrin. Programmet för effektiviseringen av industrins elanvändning (PFE) har visat sig mycket framgångsrikt och bör utvidgas till hela verkstadsindustrin. Ett program för konvertering från olja till andra mer klimatvänliga energislag (PFO) bör införas skyndsamt för att snabbt minska industrins oljeberoende genom att den olja som används för värme och ånga i industrin ersätts med biobränslen eller anslutning till fjärrvärme. Vidare bör samarbetet mellan basindustrin och de tekniska högskolorna, till exempel genom industridoktorander inom området teknik för energieffektivisering utvecklas. Forskningen om branschspecifik energieffektivisering behöver dessutom stärkas. Behovet av eleffektiviserande åtgärder behöver uppmärksammas och stimuleras även inom den ickeenergiintensiva industrin och inom tjänstesektorn. Vi vill bygga ut energi- och klimatrådgivningen för såväl hushåll som företag. Med stöd och råd ska fler kunna minska sin energiförbrukning och få mer pengar över till annat. Även företag ska omfattas av denna service, och små och medelstora företag ska ges ett kompetent stöd som möjliggör lönsamma investeringar. Jordbruksproduktion orsakar utsläpp av växthusgaser via markanvändning, djurhållning (framför allt idisslande djur som nötkreatur och får), gödselhantering samt genom användning av fossila bränslen. Jordbrukets miljöpåverkan är betydande. Beräkningar från FAO, , visar att utsläppen, enbart till följd av djurhållning för produktion av kött och mjölk, sammantaget bidrar till av de globala utsläppen av växthusgaser när även effekterna av avskogning räknas in. Enligt FAO upptar djurhållningen av all jordbruksmark i världen. Därutöver nyttjar den av världens vattenresurser. FAO bedömer vidare att kött- och mjölkproduktionen kommer mer än fördubblas till 2050. I utgör utsläppen av metan och dikväveoxid från jordbrukssektorn en betydande del () av utsläppen som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Användningen av drivmedel, främst diesel, i olika typer av arbetsmaskiner dominerar användningen av fossila bränslen i sektorn. Av totala utsläpp av växthusgaser kommer från jordbruket. Utsläppen har minskat med , främst till följd av att djurantalet och den odlade arealen minskat, men också på grund av att fler livsmedel, inte minst animalieprodukter, importeras jämfört med . Enligt Klimatberedningen saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. Vår bedömning: Vi vill ta fram en handlingsplan för hur livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, klimatpåverkan kan minskas. En utredning bör tillsättas om införande av ekonomiska styrmedel för att minska livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, påverkan på klimat och miljö. Vi behöver även miljö- och klimatanpassa vårt jordbruk i och ta bort exportsubventioner och dumpning av livsmedelsöverskott i länder i syd. I klimatpropositionen pekar regeringen på att livsmedelskedjans klimatpåverkan i är betydande. Matens andel av växthusgasutsläppen uppgår till i storleksordningen . Regeringen anser att det är angeläget att åtgärder kan vidtas för att minska dess klimat- och miljöpåverkan. Därför vill regeringen stärka arbete för att stödja och följa upp att nödvändiga åtgärder vidtas för att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan. Med tanke på att livsmedelskedjans klimatpåverkan är så betydande anser vi inte att det räcker. Fler åtgärder behöver och kan vidtas . Klimatberedningen pekade på att det behövs mer kunskap om vilka åtgärder som kan vidtas inom jordbrukssektorn för att reducera utsläpp av växthusgaser, såväl inom växtodling som inom animalieproduktion. Detta för att med bättre precision kunna föreslå åtgärder på området. Därför föreslog beredningen att ska ges i uppdrag att i samarbete med andra berörda myndigheter och branschens aktörer göra en sammanställning över kunskapsläget rörande klimatåtgärder, identifiera områden för konflikter och synergieffekter med andra mål samt ta fram en handlingsplan. Vi vill ta fram en handlingsplan för hur livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, klimatpåverkan kan minskas. FAO understryker att det är mycket viktigt att ta krafttag mot animalieproduktionens miljöpåverkan, och ett sätt att göra det är att se till att priset på livsmedel avspeglar de miljömässiga kostnaderna. En utredning bör tillsättas om införande av ekonomiska styrmedel för att minska livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, påverkan på klimat och miljö. En livsmedelsproduktion som sliter på naturens resurser och inte är långsiktigt hållbar riskerar att leda utvecklingen fel. Vi behöver även miljö- och klimatanpassa vårt jordbruk i och ta bort exportsubventioner och dumpning av livsmedelsöverskott i länder i syd. 11.2.2Användning av fossila bränslen Vår bedömning: Koldioxidskatten på bränslen som förbrukas för uppvärmning inom industrin utanför den handlande sektorn samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bör höjas från av den generella koldioxidskattenivån 2015. Höjningen av energiskatten på diesel ska även omfatta diesel som används i arbetsmaskiner i jord- och skogsbruksföretag. De som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp ska kunna erhålla stöd motsvarande den minskade återföringen av koldioxidskatten. Det går att minska användningen av fossila bränslen och effektivisera energianvändningen i jordbrukssektorn. och bedömer att oljeanvändningen inom växthusnäringen och vid uppvärmning av driftsbyggnader inom jordbruket kan minska kraftigt till 2020. Utsläppen från jordbrukets arbetsmaskiner kan minskas genom alternativa metoder för jordbearbetning och sådd, bättre körteknik och utbyte till nyare maskiner. Incitamenten för att effektivisera energianvändningen i arbetsmaskiner i sektorn försvagas dock av att koldioxidskatten är nedsatt på diesel. Klimatberedningen föreslog att nedsättningen av koldioxidskatten på fossila bränslen inom jordbruket och övriga areella näringar bör, på samma sätt som för industri utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, sänkas. Regeringen föreslår i klimatpropositionen att koldioxidskatten på bränslen som förbrukas för uppvärmning inom industrin utanför den handlande sektorn samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bör höjas från av den generella koldioxidskattenivån 2015. Ett första steg, till , bör tas . Vi stödjer förslaget. Klimatberedningen föreslog även en höjning av energiskatten på diesel. Höjningen föreslås först även omfatta diesel som används i arbetsmaskiner (exklusive moms) i alla branscher inklusive jord- och skogsbruksföretag. Regeringen föreslår en höjning av energiskatten på diesel i två steg, per liter och ytterligare per liter . Det innebär att nettoskatten för jordbruket kommer att öka med totalt . Vi stödjer förslaget. sker en återbetalning av koldioxidskatten för diesel som förbrukas i jordbruks- och skogsbruksmaskiner. I syfte att minska bränsleförbrukningen, och i synnerhet användningen av fossila bränslen, föreslår regeringen att den aktuella återbetalningen av koldioxidskatten successivt bör minska. Vi anser att de som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp ska kunna erhålla stöd motsvarande den minskade återföringen av koldioxidskatten. Vår bedömning: Möjligheten att få investeringsstöd till biogasproduktion bör öka. Produktion av biogas från organiskt avfall, t.ex. hushållsavfall, bör också gynnas. Med ett återinfört klimatinvesteringsprogram (Klimp) skulle biogasproduktion kunna gynnas ytterligare. Av de biodrivmedel som används har biogas bäst miljöprestanda, ger störst energiutbyte och kan, om eventuella läckage av metan hålls på en låg nivå, mest effektivt bidra till att sänka utsläppen av koldioxid av de biodrivmedel som används . Bidrag för framställning, uppgradering, tankställen och fordon är dock ofta förutsättningar för att tekniken ska komma på plats. Biogas, liksom andra biodrivmedel, är befriat från koldioxid- och energiskatt. har stödet till klimatinvesteringsprogram (Klimp) och lokala investeringsprogram (LIP) bidragit till utbyggnaden av anläggningar för rötning och uppgradering av biogas. Enligt Klimatberedningen är produktion av biogas från stallgödsel en åtgärd som, om tekniken fungerar väl, är kostnadseffektiv, eftersom flera växthusgaser minskas ; metan från gödselhanteringen och koldioxid genom att biogasen (metan) som framställs kan ersätta eldningsolja eller drivmedel. Samrötning av stallgödsel med andra substrat (t.ex. slakteriavfall och energigrödor) ökar utbytet av metan, och det kan även ge skalfördelar. Om rötning av stallgödsel ökar (till av all stallgödsel) kan det leda till en produktion av ca biogas. Det minskar koldioxidutsläppen med ca , enligt och i underlaget till Kontrollstation 2008. Vi anser liksom Klimatberedningen att ett investeringsbidrag till att utveckla biogasproduktion från stallgödsel och samrötning andra substrat bör genomföras. Regeringen har infört en särskild satsning på investeringsstöd till biogasproduktion inom ramen för landsbygdsprogrammet för att få igång gödselbaserad biogasproduktion. Vi anser att möjligheten att få investeringsstöd till biogasproduktion bör öka. Produktion av biogas från organiskt avfall i samhället, t.ex. hushållsavfall, bör också gynnas med investeringsbidrag. Med ett återinfört klimatinvesteringsprogram (Klimp) skulle biogasproduktion kunna gynnas ytterligare. 12Anpassning till ett förändrat klimat De vetenskapliga resultaten visar enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen att kommer att påverkas kraftigt av ett förändrat klimat. Utredningen bedömer att säkerheten i denna slutsats är tillräcklig för att påbörja långtgående åtgärder för anpassning av det svenska samhället. Konsekvenserna av utredningens olika scenarier visar också på vikten av att 2-gradersmålet uppnås och den avgörande betydelse som utsläppsminskande åtgärder har för omfattningen av det arbete med anpassning som kommer att behövas. Vår bedömning: Den nyinrättade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör få ett utpekat huvudansvar för klimatanpassningsåtgärderna. I regeringens proposition besvaras inte de avgörande frågorna om vem som ska ta ansvar för att anpassningsåtgärderna faktiskt blir genomförda och hur dessa åtgärder ska finansieras. Regeringen skriver ordet samordning på flera ställen och en rad myndigheter, verk samt andra instanser på olika nivåer räknas upp, men frågan om vilket departement eller vilken myndighet som ska ta initiativ och långsiktigt driva anpassningsarbetet förblir oklart. Regeringen skriver att den avser att inrätta en nationell kontrollstation för uppföljning av arbetet med klimatanpassning. Uppföljning är något annat än ansvar och initiativ. Vilka finansiella och andra befogenheter klimatstationen ska ha eller hur den ska organiseras framgår inte. Det förefaller, enligt vår mening, lämpligt att den nyinrättade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ett utpekat huvudansvar för klimatanpassningsåtgärderna. Vår bedömning: Regeringen bör återkomma till med en samlad bedömning av myndigheternas resursbehov för klimatanpassningsansvar. Flera myndigheter får ett ökat ansvar att svara för samordningen av olika delar av anpassningsåtgärderna. Vi är tveksamma till om de av regeringen aviserade medlen är tillräckliga för dessa uppgifter. Det gäller bland annat länsstyrelserna och . Regeringen bör återkomma till med en samlad bedömning av vilka arbetsuppgifter detta innebär för berörda myndigheter och beräknade resursbehov för dessa. Vår bedömning: bör ha ett fortsatt huvudansvar för miljöanalys. Regeringen föreslår att () ges ansvaret för att, mot bakgrund av ett förändrat klimat, möta framtida krav på insamling, analys och tillhandahållande av miljödata. Ansvaret för insamling av miljödata har hitintills legat på . har sedan i mån av behov lagt ut förfrågningar om kunskap, som olika lärosäten fått möjlighet att tillgodose. Varför ansvaret ska flyttas från framgår inte. Det framgår inte heller varför SLU bättre än andra lärosäten skulle vara lämpligare att ta huvudansvar för miljöanalys. Via SLU:s webbplats framgår att FoMa (fortlöpande miljöanalys) är en nystartad verksamhet. Rimligen kan de olika lärosätenas respektive kompetenser bäst tas tillvara om SNV även fortsättningsvis har huvudansvaret för att ta in den kompetens som behövs för att tillhandahålla sakligt underlag för miljöanalys. Vår bedömning: Olika förslag att förhindra skador med anledning av höga vattenflöden i och bör utredas närmare. Klimat- och sårbarhetsutredningen har som alternativ till ökad avtappning genom , när det är en farligt hög vattennivå i , föreslagit att en tunnel byggs från till . Kostnaderna för en tunnel som kan avbörda /sek bedöms enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen uppgå till 3,54,. Detta behöver utredas som ett alternativ till att skredsäkra och eventuellt gjuta in för att kunna klara en avtappning av .