mot · GW02Fi25 · 2009-05-04 00:00:00 — 9 av 10 som gått KY-utbildning fick anställning eller startade eget företag.8 Intresset för fler platser på KY-utbildningarna är också stark från kommuner, näringsliv och studenter. Vi vill tillföra 4000 platser utöver regeringens nivå, dvs. totalt 5000 fler platser sedan budgetpropositionen . Eftersom regeringens pengar inte räcker, fick bara de som redan bedriver KY-utbildning ansöka om pengar . tog alltså inte in eller granskade ansökningar från nya utbildningsanordnare. Många kloka och innovativa idéer från nya företag och offentliga anordnare som vill börja bedriva KY fick inte ens chansen. Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktar sig till personer som sökt arbete är en effektiv åtgärd som uppvisat mycket goda resultat enligt (). Utbildningarna håller hög kvalitet och ger människor yrkeskompetens som är efterfrågad av företag på den lokala och regionala arbetsmarknaden. Det kan t.ex. handla om maskinförare, anläggningsarbetare och restaurangpersonal. För att möta jobbkrisen och skapa möjligheter för fler människor att få en vidareutbildning föreslår vi totalt 15 000 platser i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen , utöver regeringens nivå på ca 4000 platser i programmet Arbetsmarknadsutbildning. Det är en höjning med 1500 platser jämfört med vad vi föreslog i vår stimulansmotion , och således en höjning med 2500 platser jämfört med höstens budgetmotion. För detta ändamål avsätter vi på tilläggsbudgeten . 3500 av platserna i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning ska riktas mot unga, se avsnittet Ge unga chansen. Jobb och praktik till ungdomar Vi vill genomföra breda investeringar för att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten. För unga som har varit arbetssökande och som saknar kontakter eller erfarenhet från arbetslivet vill vi införa 5000 förstajobbetavdrag som ger den som anställer en långtidsarbetslös ungdom ett skatteavdrag som motsvarar två tredjedelar av lönen. Vi vill även investera i 4 000 lärlingsutbildningar för långtidsarbetslösa ungdomar. Regeringens justerade arbetsgivaravgift för de företag som redan har unga anställda har visat sig vara mycket ineffektiv. Ungdomsarbetslösheten ökar kraftigt. Vi vill införa en skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften för de företag och organisationer i både privat och offentlig sektor som anställer arbetslösa ungdomar. Ett jobblyft för arbetslösa För dem som har varit arbetslösa vill vi ge möjlighet till en kraftigt subventionerad anställning hos offentliga eller privata arbetsgivare. Redan i höstens budgetmotion föreslog vi en investering som motsvarar 10000 platser i ett jobblyft för långtidsarbetslösa. möjlighet till en effektiv arbetsmarknadspolitik För att arbetsmarknadspolitiken ska vara effektiv krävs både att Arbetsförmedlingen har en verktygslåda som innehåller många olika former av utbildningar, praktikplatser och anställningsstöd så att det går att finna lämpliga insatser till alla arbetssökande som behöver hjälp och stöd för att snabbt komma tillbaka i arbete. Men det krävs också att Arbetsförmedlingen har en viss flexibilitet, så att de kan förändra t.ex. olika volymer av program som arbetsmarknadsutbildning och praktik när behoven förändras. Arbetsförmedlingen föreslår i sitt budgetunderlag till 2012 att de ska kunna göra större omfördelningar mellan anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Vi stödjer Arbetsförmedlingens förslag och uppmanar regeringen att återkomma med ett sådant förslag till . Regeringen har satsat betydande belopp inom arbetsmarknadspolitiken på inköp av coachning och praktikplatser av låg kvalitet. Vi vill i stället se en förstärkning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag, så att de kan anställa fler förmedlare, och också ha fler fria resurser. Regeringen skjuter i vårpropositionen till några ytterligare coachningsplatser och lågkvalitativa praktikplatser. Vi väljer att i stället ge dessa resurser till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Totalt handlar detta om i tilläggsbudgeten . Bygg ut högskolan, satsa på nya magister- och mastersutbildningar och investera i forskning Lågkonjunkturen och en stor kull 19-åringar gör att antalet sökande till högskolan har ökat , jämfört med , enligt Verket för högskoleservice. behöver mer investeringar i utbildning och forskning. Vi vill bygga ut högskolornas utbildningsplatser med 1000 fler platser, magister- och mastersutbildningsplatserna med ytterligare 1 000 platser, och öka doktorandprogrammen med 500 platser. Utbyggnaden ska inriktas mot arbetsmarknadens behov. Totalt innebär detta att vi vill tillföra högskolan ca 6185 fler högskoleplatser . Vi vill också införa 150 nya meriteringstjänster för att stärka jobbmarknaden för unga forskare. Vi vill också investera till lärosätena i kvalitetshöjande åtgärder, särskilt för utbildningar som har lite lärarledd tid. IV.Investera i gröna jobb Vi vill bygga starkt för framtiden. Ett som är mer rättvist och hållbart. är det rätt tid att dra igång nödvändiga och kostnadseffektiva investeringar för framtiden. Byggbranschen är vital för att hålla sysselsättningen uppe. Genom att utforma en smart och modern konjunkturpolitik som både stabiliserar efterfrågan i ekonomin och leder till att nödvändiga klimat-, miljö- och energiåtgärder genomförs minskar de kortsiktiga skadorna i ekonomin av kraftiga konjunktursvängningar. stärks ekonomin långsiktigt genom att vi skapar förutsättningar för en effektiv och långsiktig resursanvändning. Ett utvidgat ROT-avdrag för upprustade bostäder och 15000 jobb Gemensamt förslag från Socialdemokraterna, och Det rödgröna ROT-avdraget leder till förbättrade boendemiljöer och till att fler är beredda att renovera, bygga om och effektivisera sin energianvändning. En satsning där alla är vinnare och som innebär tusentals nya jobb, minskad klimatpåverkan och en ökad framtidstro i vårt land. Det finns stora renoveringsbehov i flerfamiljshusen, inte minst i miljonprogrammen. Genom totalrenoveringar uppnås ökade möjligheter till en förbättrad social utveckling, en stor sysselsättningseffekt som energianvändning i fastigheterna minskar. Eftersom så många av flerfamiljshusen är byggda sammanfaller flera hundratusen lägenheters upprustningsbehov tidsmässigt. Med ett stöd skulle 4000050 000 lägenheter i flerfamiljshus, primärt miljonprogram hyreshus och bostadsrättsföreningar kunna totalrenoveras . Vi föreslår därför att möjligheten till stöd för alla flerfamiljshus som genomför totalrenovering förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning införs. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Landets radhus-, villa- och bostadsrättsägare bör få beskedet att vi kommer att behålla det nuvarande ROT-avdragets grundläggande konstruktion. Taket fortsätter därmed att vara , skattereduktionen är fortsatt av arbetskostnaderna och fortsätter att vara knuten till individen och de ROT-arbeten som omfattas kommer även att omfattas med vår modell. För att främja ROT-arbete med en klimatprofil föreslår vi att det existerande ROT-avdraget utvidgas med en extra klimatbonus för radhus, villor, ägarlägenheter och bostadsrättsföreningar som genomför energieffektiviseringar. Klimatbonusen bör kopplas till den enskilda fastigheten och är på utöver ROT-avdraget och ges i avdrag per småhus eller antal lägenheter i en bostadsrättsförening. Bonusen bör kopplas till åtgärder som rekommenderas i fastighetens energideklaration. Vi anser att man bör ställa krav på F-skattsedel för att man ska kunna utföra ROT-arbete med skattereduktion. måste slippa illojal konkurrens. Vi menar att man bör gå småföretagen till mötes i kritiken mot regeringen och utforma systemet så att avdraget görs i efterhand. Därför föreslår vi att man bör säga nej till regeringens fakturamodell som innebär att framför allt småföretag som ofta har stora likviditetsproblem missgynnas konkurrensmässigt. Vi vill begränsa avdraget till fastigheter i . Vårt förslag till ROT-avdrag är dessutom tidsbegränsat eftersom man då uppnår störst konjunkturstabiliserande effekt. Vi kommer dock att behålla ROT-avdraget så länge det behövs för att bekämpa jobbkrisen. Totalt föreslår vi att det tillförs för ett brett ROT-program som både rymmer en vidgning av det ROT-avdrag regeringen infört och en stor satsning på att totalrenovera flerfamiljshus i miljonprogrammen. Sammanlagt bedöms detta skapa omkring 15 000 fler jobb. Ett miljardprogram för miljonprogrammen Det tillfälliga ROT-avdraget är en tillfällig satsning som bidrar till att stärka det långsiktiga åtagande som vi socialdemokrater har gjort för att lyfta miljonprogrammen. Vårt miljardprogram för miljonprogram syftar till att genom strategiska investeringar bidra till att fastighetsägarnas upprustning möts av andra tydliga förbättringar i områdena. Programmet kommer att innehålla riktade investeringar på bl.a. skolan, ungas fritid och närpolisen i miljonprogramsområdena. Investera i välfärdens byggnader finns det omfattande renoveringsbehov i de lokaler som används i välfärden. I många skolor finns det problem med ventilation och buller. Vi vill investera i ett särskilt ROT-avdrag till de kommuner som rustar upp förskolor, skolor, äldreboenden för att möta angelägna behov. För att kommunerna ska få del av bidraget ska investeringarna präglas av miljö- och klimattänkande samt minskad energianvändning. Bygg framtidens klimatsmarta bostäder Vi ser ett behov framöver av ett investeringsstöd för hyresrätter, inte minst för att öka möjligheten för ungdomar och studerande att få en egen bostad. Brist på bostad till en överkomlig kostnad ska inte få utgöra ett hinder för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Här spelar hyresrätten en viktig roll. För att allmännyttan och privata fastighetsägare ska få ta del av investeringsstödet ska hårda krav på klimatsmarta lösningar ställas. Vi lade ett förslag om ett investeringsstöd för hyresrätter i höstens budgetmotion, och föreslår att det utökas med på tilläggsbudgeten . Två miljarder till investeringar i en smartare infrastruktur Vi vill investera mer än regeringen på infrastruktur. Av detta tillskott vill vi fördela till nya investeringar i järnväg, kollektivtrafik och strategiska gröna framtidsinvesteringar. I den närtidssatsning vi presenterade i höstens budgetmotion föreslår vi ytterligare investeringar i järnvägar t.ex. en satsning på delar av i och Centrumbanan i , ökade statsbidrag för kollektivtrafik samt utbyggnad av delar av i till fyrfilig motorvägsstandard. För att ta ett första steg för höghastighetståg pekar vi ut Ostlänken mellan och som en strategisk framtidsinvestering, och lägger förslag om att lånefinansiera denna investering. Tidigarelägg underhåll av infrastruktur är det rätt tid att tidigarelägga infrastrukturprojekt. Att satsa på underhåll av vägar och järnväg är klok politik i lågkonjunktur. Här har den moderatstyrda regeringen i stora delar gått våra förslag till mötes. Det tycker vi är bra. Vi menar dock att det finns behov och möjligheter i underhållet av järnväg som motiverar att tillförs 2009: utöver regeringens förslag. Ett paket för fler miljöfordon Gemensamt förslag från Socialdemokraterna, och Omställningen av den svenska fordonsparken har kommit av sig och miljöbilsandelen av fordonsförsäljningen ökar inte längre. Parallellt med detta befinner sig den svenska fordonsindustrin i djup kris. Det gäller inte bara de två stora personbilstillverkarna, som dominerar den allmänna debatten, utan också buss-, lastbils- och arbetsmaskinstillverkare. Underleverantörer drabbas mycket hårt, liksom själva bilhandeln. Fordonsindustrins aktörer, berörda fackförbund och miljörörelsen är tydliga med att det behövs insatser för att ställa om den svenska fordonsparken. Svensk fordonsindustri måste påskynda omställningen till produktion av mer miljösmarta fordon för att vara konkurrenskraftig . Vårt budskap är tydligt till fordonsindustrin. Vi kommer att ställa allt hårdare krav på de fordon som säljs i . Kostnaden för att äga och använda fordon med höga utsläpp kommer att öka. Men vi är också tydliga med att vi är beredda att ta ansvar för att stimulera en omställning av fordonsparken. Vi vill öka stimulanserna för att få bort gamla miljöfarliga bilar och andra miljöfarliga fordon och i stället få in nya miljöbilar och mer miljövänliga tyngre fordon. Volvos och miljöbilar och Volvos och tyngre fordon med miljöprofil ska naturligtvis stimuleras, inte motarbetas. Vi lägger nu ett gemensamt förslag som skulle minska bilismens miljöpåverkan och bidra till att vi når våra klimatmål som svensk fordonsindustri gynnas. De oklarheter som råder kring definitionen av miljöbil hämmar försäljningen av miljösmarta bilar. gäller olika regler för olika lagstiftningar, det finns även oklarheter mellan det lokala och nationella regelverket. Vi föreslår en enhetlig miljöbilsklassning. Vi vill att det ska finnas tre klasser som används vid alla regelverk som rör miljöbilar. Klassindelningen ska vara sådan att den successivt skärps i takt med att hela bilparken förändras i miljövänlig riktning. Miljöbilsdefinitionen ska inkludera hårda säkerhetskrav, i linje med kraven på statliga fordonsinköp (5 stjärnor i Euro-NCAP och antisladdsystem). Vi föreslår att ges i uppdrag att presentera förslag till en sammanhållen och skärpt miljöbilsdefinition att införa 2010. Bilar med låga utsläpp ska gynnas och bilar med höga utsläpp ska betala mer, t.ex. genom en ökad koldioxidrelatering av förmånsbeskattningen och fordonsbeskattningen. Vi föreslår en förlängd miljöbilspremie året ut om per bil, för en kostnad om . Vi vill investera i en tillfällig allmän skrotningspremie . Premien ska uppgå till per bil. Bilen måste vara tillverkad . i grön bonus: kombinerad skrotnings- och miljöbilspremie En tillfällig extra generös skrotningspremie införs med krav på att man ersätter den skrotade bilen med en ny miljöbil på . Antalet skrotningspremier begränsas till en per person och år och bilen måste ha ägts av den som skrotar. Om bilen är tillverkad utgår även en allmän skrotningspremie på . Sammanlagt uppgår då premien till . Stimulans för utbyggnad av infrastruktur för nya bränslen Biogas: Vi vill påskynda utbyggnaden av förnybara bränslen genom ett investeringsprogram . Programmet ska stimulera en utbyggnad av den svenska biogasproduktionen och distributionen för att möjliggöra tillgångar på mackar med biogas runt om i landet. El-laddstationer: Vi vill också främja utbyggnaden av el-laddstationer. vill vi avsätta i särskilda stimulanser för utbyggnad av laddstationer för elbilar och biogas. Vi vill och införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol/biogas/el, inom en budgetram på . för byte bensin till etanol och för byte till biogas och el. Efterhandskonverteringens syfte är att kompensera för den svenska bilparkens bristande miljöbilsprofil. Stödet är också motiverat ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Stödet till efterhandskonvertering ska inte göras permanent. Omställning av tunga fordon Vi vill ge ett tydligt besked till landets tillverkare av tunga fordon att även dessa måste ta ansvar för omställningen. Vi vill se över möjligheterna att införa stimulanser för att påskynda utbytet till bussar och lastbilar som framförs på förnybara bränslen: el, hybrid, bränslecell. vill vi avsätta i ett tillfälligt investeringsstöd för att stimulera förnyelsen av bussparken i en mer miljövänlig riktning. Stödet ska utformas tillsammans med bussbranschen och utgå om 50000 till . Kostnad för hela programmet Miljöbilspremie, skrotningspremie och grönbonus: 400 miljoner 2009 Infrastruktur nya bränslen:100 miljoner 2009* Efterhandskonvertering100 miljoner 2009* (och 75 2010) Investeringsstöd bussar50 miljoner 2009 *Dessa förslag finansieras från Socialdemokraternas sida inom ram i höstens budgetmotion. Investera i klimatomställning i kommunerna Framtidens gröna jobb finns runt omkring oss. Vi vill fortsätta att utveckla det framgångsrika arbetet med klimatinvesteringsprogrammen. Regeringen lägger ned programmen. Vi föreslår i enlighet med höstens budgetmotion att klimatinvesteringsprogrammet ska fortsätta, med fokus på bioenergi t.ex. omhändertagande av spillvärme, distributionsnät för värme och fjärrkyla, lagring av värme och kyla samt teknik för produktion och uppgradering av biogas. Precis som vi föreslog i höstens budgetmotion vill vi genomföra ett branschprogram för vindkraftindustrin tillsammans med forskare, näringsliv, myndigheter och fackliga företrädare. Målet är en rejäl tempohöjning för vindkraftsutbyggnaden. Men det förutsätter också kraftfulla politiska åtgärder för att undanröja kvarvarande hinder för vindkraftsutbyggnad. Bland annat är en enklare tillståndsprocess för vindkraft en nödvändighet. Vindkraftsetableringar ska inte prövas både gentemot och . Ett första steg att underlätta för investerare och projektörer kan vara en myndighetsgemensam webbportal. förutsätter också vindkraftsutbyggnaden en förstärkt överföringskapacitet. V.Investera för att upprätthålla kvaliteten i välfärden Den ekonomiska krisen är allvarlig. Enligt regeringens prognoser beräknas arbetslösheten stiga till 2011. De varsel som läggs över hela landet är de högsta . Den lägre sysselsättningen får direkta konsekvenser för välfärden när skatteinkomsterna i landets kommuner viker. Nästan kan vi ta del av nya varsel i välfärden. sker också många tysta varsel. Många kommuner och landsting har inte möjlighet att förlänga visstidsanställdas kontrakt när de löper ut vilket gör att sysselsättningen minskar utan att det syns i varselstatistiken. Den lägre sysselsättningen i kommuner och landsting påverkar naturligtvis kvaliteten i verksamheten. Risken är att jobbkrisen nu leder till en kvalitetskris i välfärden, med större barngrupper i förskolan, större klasser i skolan och mindre personal i sjukvården och äldreomsorgen. får också de som får behålla sina jobb i välfärdssektorn många kvinnor en tuffare arbetssituation när samma arbete ska utföras av färre anställda. Regeringen lämnar i vårpropositionen en dyster prognos för kommunsektorns finanser. Skatteunderlagets utveckling skrivs ned med från till 2009 och från 3,till 2010 jämfört med budgetpropositionen . Tabell 6.6 Regeringens prognoser för utvecklingen av kommunernas skatteunderlag (procentenheter, där inte annat anges) Revidering i miljarder kronor Källa: ekonomiska vårproposition samt egna beräkningar. ökar kommunernas kostnader. ökade socialbidragen i 225 av 290 kommuner i fyra kommuner av fem. I närmare var fjärde kommun ökade socialbidragen med . Regeringen prognostiserar i vårpropositionen fortsatta ökningar av socialbidragen . Enligt regeringen kommer socialbidragen att öka , vilket motsvarar en ökning av kommunernas kostnader på , 20072012. Diagram 6.4 Ökning av utbetalningar av socialbidrag 20072012 (miljarder kronor) Ekonomiskt försörjningsstöd i miljarder kronor enligt prognoser ekonomiska vårproposition. Källa: VÅP2009, samt egna beräkningar. Dessutom ökar kommunernas kostnader eftersom regeringen har infört en ny princip där regionerna ska ta ett ökat ansvar vid finansieringen av infrastruktur. Risken är att resurser kommer att tas från en kommun- och landstingssektor som i krisens spår har svårt att klara sina primära åtaganden inom skola, sjukvård och omsorg. Vi socialdemokrater menar att investeringar i motorvägar, riksvägar och järnvägar är en grundläggande statlig uppgift. Konsekvenserna av kommunsektorns vikande intäkter är att kommuner och landsting drar ned på sin konsumtion, vilket innebär minskad sysselsättning, och att kommunsektorn kommer att visa betydande underskott . Tabell 6.7 Växande underskott i kommunsektorn Källa: ekonomiska vårproposition. Kvaliteten i välfärden riskerar att urholkas Trots de dystra prognoserna över kommunsektorns vikande inkomster och ökade kostnader föreslår regeringen inget tillskott till kommunsektorn . föreslås endast ett tillskott på . Förslaget från regeringen gör att kommuner och landsting kommer att tvingas att fortsätta att minska sysselsättningen. Enligt leder regeringens förslag i vårpropositionen till att mellan 10000 och 15000 jobb kommer att försvinna i skolan, sjukvården och omsorgen. Kommuner och landsting står nu inför svåra avvägningar. Efter regeringens besked har de att välja mellan fortsatta uppsägningar eller kommunala skattehöjningar skattehöjningar som slår lika hårt mot låg- och medelinkomsttagare som mot höginkomsttagare. Femton miljarder till kommunsektorn 20092010 Vi socialdemokrater känner stor oro för kvaliteten i välfärden. Inte minst när det gäller skolan och sjukvården. Vi menar att det behövs ett mer än dubbelt så stort tillskott till kommunsektorn 2009 och 2010 än vad regeringen har föreslagit: 15 i stället för . För att se till att det ökade stödet verkligen går till ökad sysselsättning föreslår vi att en del av det extra stöd som vi nu skjuter till görs i form av ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. På samma sätt som under den senaste lågkonjunkturen vill vi införa ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. fick alla kommuner och landsting möjlighet att ansöka hos om en skattereduktion som motsvarade av kommunernas lönekostnadsunderlag. För att nå konkurrensneutralitet fick dessutom ett tillägg göras med en schablon på av kommunernas kostnader köp av verksamhet 2001. menade vid en offentlig utfrågning i att det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting är en förklaring till varför sysselsättningen i den kommunala sektorn inte minskade under den förra ekonomiska nedgången 20022005, när sysselsättningen i privat sektor minskade. Vår bedömning är att kommuner och landsting behöver ett tillfälligt sysselsättningsstöd som motsvarar av kommunernas lönekostnadsunderlag 2009 och 2010, vilket gör att stödet omfattar 2009 och 2010. Totalt förslag till kommunsektorn 2009 och 2010 Med förslaget om tillfälligt sysselsättningsstöd för kommuner och landsting samt förslag om höjda generella och vissa riktade statsbidrag blir den sammantagna effekten för kommunsektorn 2009 och 2010 vilket är mer än ett dubbelt så stort tillskott till kommunsektorn som regeringens. Tabell 6.8 Socialdemokraternas kommunsatsningar Höjt statsbidrag till kommuner och landsting varav höjt generellt statsbidrag varav traineeprogram i välfärden (s, mp, v) varav statsbidrag för karriär- och yrkesvägledning på gymnasiet (s, mp, v) för skolor och äldreboenden * Enligt regeringens förslag, utbetalas . lägger regeringen i vårpropositionen fram förslag om höjningar av det generella statsbidraget med . Vi menar att utvecklingen i kommunsektorn behöver följas noga och att det kan komma att behövas ytterligare tillskott utöver regeringens förslag 2011 och 2012. Vi kommer att återkomma med ytterligare förslag i höstens budgetmotion vid behov. Översyn av kommunernas ekonomiska förutsättningar Därutöver menar vi att det krävs en översyn av kommunernas och landstingens ekonomiska förutsättningar. Kommunsektorns intäkter styrs av skatteunderlagets utveckling, som följer konjunkturen. Det gör att kommunernas inkomster utvecklas starkt när ekonomin som helhet befinner sig i högkonjunktur och relativt svagt i lågkonjunktur. Risken är stor att kommunerna bidrar till att förstärka konjunktursvängningarna genom att anställa fler i goda tider och säga upp medarbetare i sämre tider. Regeringen möter i vårpropositionen detta problem genom att öppna för en översyn av balanskravet. Vi menar att det krävs en större översyn och aviserade att vi vill se över kommunernas ekonomiska förutsättningar i ett bredare perspektiv, inklusive utvecklingen av kommunernas skatteunderlag. Barnen i förskolan eller skolbarnen i ska inte vara dragspel i den kommunala ekonomin.