mot · GX02Sf322 · 2009-10-04 00:00:00 — En sjukförsäkring för alla 4Akut läge för 54000 utförsäkrade 20105 6Generell välfärd ett samhällskontrakt8 6.1Inkomstbortfallsprincipen höga tak och starka golv8 6.2Riskerna med att öppna för privatisering och avtalslösningar9 7En sjukförsäkring för alla11 7.1Höjda ersättningar och bättre villkor i sjukförsäkringen11 7.2Avskaffa de fasta tidsgränserna12 7.3Höj ersättningsnivån efter ett år13 7.5Återinför möjligheten för att ta individuella hänsyn14 7.7Möjlighet för arbetslösa som haft sjuk- eller aktivitetsersättning att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst16 7.8Förbättra villkoren för sjuk- och aktivitetsersättning16 7.9Använd överskott till att förbättra försäkringen17 8.1Avskaffa systemet med försäkringsmedicinska rådgivare17 8.3Mer personal och bättre service på Försäkringskassan19 9Övriga förbättringar av sjukförsäkringen20 9.1Reglering av rätt till ideellt engagemang20 begär att regeringen återkommer med en plan till för de 54000 personer som beräknas bli utförsäkrade från sjukförsäkringen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om problemet med arbetsgivare som anställer s.k. svart arbetskraft och återkomma med förslag till åtgärder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med att skapa förbättringar inom socialförsäkringssystemet ska ta sin utgångspunkt i inkomstbortfallsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka ökade inslag av privatiseringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens ansvar för de ekonomiska trygghetssystemen inte ska lämnas över till arbetsmarknadens parter. begär att regeringen återkommer med förslag om höjning av taket i sjukförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag till en ändrad beräkningsgrund för SGI i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen måste avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersättningsnivån med sjukpenning måste höjas till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den diagnosbaserade sjukpenningen måste avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återigen måste få ta individuella hänsyn vid bedömning av arbetsförmågan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den tidsbegränsade sjukersättningen bör återinföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslösa personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen efter en period med sjuk- eller aktivitetsersättning återigen måste få rätt att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst. begär att regeringen återkommer med förslag om höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag om höjning av bostadstillägget i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett eventuellt överskott i socialförsäkringssystemet ska komma de försäkrade till del. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att systemet med försäkringsmedicinska rådgivare bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även sjukgymnaster bör ha sjukskrivningsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till införande av garanti om beslut eller ersättning från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att socialförsäkringsnämnderna bör återinföras. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör göra en översyn med syfte att ändra lagen om allmän försäkring så att personer med sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning kan engagera sig ideellt utan att det inkräktar på deras rätt till ersättning från sjukförsäkringen. begär att regeringen återkommer med förslag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön i enlighet med vad som anförs i motionen om högriskskydd för långtidssjukskrivna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till ändring som innebär att karensdagen avskaffas. 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. har blivit ett land där sjuka tvingas betala skattesänkningar. Men ingen människa blir friskare av fattigdom. Försämringarna i sjukförsäkringen syftar till att spara pengar och skadar tilliten till välfärdssamhället på oöverskådlig sikt. Försämringarna av sjukförsäkringen drabbar kvinnor hårdare än män, eftersom av alla med sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning är kvinnor. Hetsjakten på sjuka har pågått . I stället för att fokusera på hur vi kan lösa problem med ohälsa i arbetslivet och långtidssjukskrivningar har debatten handlat om fusk och överutnyttjande. Fuskdebatten används som ett angrepp på välfärdssystemet för att legitimera försämringar för sjuka och arbetslösa. Regeringens attacker mot sjukförsäkringen är systematiska och slår mot grundpelarna i vårt socialförsäkringssystem. går vi med stormsteg mot ett system med grundtrygghet där de som har råd kommer att skaffa privata försäkringar. Det kommer att öka klass- och könsskillnaderna ytterligare i vårt land. Regeringen skryter med ett minskat ohälsotal men allt tyder på att människor hamnar i kläm. Enligt en undersökning från Kommuner och Landsting har 70procent av landets kommuner fått ökade kostnader för socialbidrag till följd av hårdare policy. Det räcker inte med att minska ohälsotalet vi måste också minska ohälsan! ser vi att många sjuka tvingas till sjuknärvaro i arbetslivet, arbetslöshet, eller blir utlämnade till andra människors välvilja. Ohälsotalet sjunker och det ser bra ut i statistiken. Men i verkligheten är det en ekonomisk katastrof för de som drabbas. gäller den s.k. rehabiliteringskedjan som medför ytterligare försämringar av sjukförsäkringen i form av sänkt ersättning till 72,6procent , tidsgränser i sjukförsäkringen för när och hur arbetsförmågan ska prövas, avskaffande av tidsbegränsad sjukersättning, hårdare krav för sjukersättning, inga individuella hänsyn och införande av diagnosbaserad sjukpenning. Den s.k. rehabiliteringskedjan kan bättre beskrivas som en utsorteringskedja. Enligt regeringens budgetproposition beräknas 54000 personer bli utförsäkrade från sjukförsäkringen 2010 till följd av de nya reglerna. beräknas arbetslösheten stiga till 11,4procent. Risken är att de sjuka hamnar längst bak i kön till varje ledigt jobb och istället tvingas söka försörjningsstöd. Regeringen bortser också från grundproblemet kring den höga arbetslösheten och utsorteringen i arbetslivet. TCO visar i rapporten på superarbetskraften fortsätter (TCO, 2009) att endast 7procent av arbetsgivarna är positiva till att anställa en person som har varit långtidssjukskriven. kämpar för en solidarisk sjukförsäkring. Vi vill höja taket och ersättningsnivåerna så att alla känner sig trygga. Vi värnar om dessa principer och vill därför höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp och ersättningsnivån till 80procent. Det bästa sättet att förhindra att klass- och könsskillnaderna ökar är att se till att alla har något att vinna på att försvara den generella välfärden. Vi vill avskaffa utsorteringskedjan och återinföra den tidsbegränsade sjukersättningen. Ingen människa blir friskare av fattigdom. Men allt var inte bra förra mandatperioden heller. Det finns stora och eftersatta behov av medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. Dessa problem måste lösas genom mer personal i sjukvården och förstärkt rätt till rehabilitering. Rättssäkerheten i sjukförsäkringen måste öka, handläggningstiderna bli kortare och möjligheterna att återgå till arbetslivet efter långtidssjukskrivning måste bli bättre. Den behandlande läkarens roll måste stärkas, det förebyggande arbetsmiljöarbetet måste intensifieras och arbetslivet måste bli mer rymligt. Detta utvecklar vi i en särskild motion om rehabilitering. Enligt budgetpropositionen avser regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning som ska se över hela socialförsäkringssystemet. Med anledning av detta pågår en diskussion om att göra om socialförsäkringssystemet enligt pensionssystemet modell. Det skulle ge ett komplicerat system som missgynnar stora delar av befolkningen. kommer kraftfullt att bekämpa att en sådan systemförändring kommer till stånd. 4Akut läge för 54000 utförsäkrade Enligt regeringens budgetproposition beräknas 54000 personer att bli utförsäkrade från sjukförsäkringen när deras med sjukpenning tar slut, eller den tidsbegränsade sjukersättningen upphör. Läget är nu akut för dessa människor. Regeringens förslag på arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram för gruppen är ett gigantiskt experiment och långt ifrån en lösning på problemen. Men det möjliggör miljardbesparingar på sjukförsäkringen för regeringen. Ohälsotalet sjunker nu snabbt. Sjukfallen blir kortare och antalet ansökningar om sjukpenningen har minskat. Enligt var 102000 personer sjukskrivna sedan minst , vilket är det lägsta antalet . Men det sjunkande ohälsotalet kommer enligt i huvudsak att bero på att andelen av befolkningen med sjuk- eller aktivitetsersättning beräknas minska snabbt, från dagens nivå om nästan 10procent av befolkningen till omkring 6,7procent , vilket motsvarar nivån i . Det ser bra ut i statistiken. Men i verkligheten är det en ekonomisk katastrof för dem som drabbas. Till följd av utsorteringskedjan beräknas 22000 personer som har sjukpenning att bli utförsäkrade . Enligt beräknas omkring 15000 personer av dessa bli utförsäkrade. Därefter beräknas omkring 500 personer beröras. Enligt regeringens budgetproposition beräknas detta i kombination med kortare sjukskrivningar leda till minskade kostnader på anslaget för sjukpenning med 2010, 3400miljonerkronor 2011 och 3700miljoner kronor 2012. Till följd av att den tidsbegränsade sjukersättningen har avskaffats beräknas 32000 personer enligt regeringen som tidigare haft denna ersättning att bli utförsäkrade , 19000 personer 2011 och 2000 personer 2012. Huvudsakligen till följd av detta beräknas kostnaderna minska för sjukersättningen med 3300miljonerkronor 2010, 6600miljonerkronor 2011 och 7300miljonerkronor 2012. I samband med budgetpropositionen har regeringen presenterat ett arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram där utförsäkrade ska erhålla aktivitetsstöd. De som inte är berättigade till inkomstrelaterad ersättning ska hänvisas till lägsta nivån i aktivitetsstödet på 220kronor per dag. Efter dessa 3 månader ska man som deltagare i programmet kvalificera sig till deltagande i jobb och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar. Detta är långt ifrån en lösning på problemet med alla som blir utförsäkrade. Det är att istället att betrakta som ett gigantiskt experiment med sjuka människor. Till följd av programmet ökar kostnaderna för aktivitetsstöd med 2002miljonerkronor 2010, och 2954miljonerkronor 2011 och 2948miljonerkronor 2012. För att jobba med denna målgrupp ökas anslaget till Arbetsförmedlingen med 405miljonerkronor 2010, 590miljonerkronor 2011 och 566miljonerkronor 2012. De ökade utgifterna är således inte i närheten av de besparingar regeringen beräknar att göra på sjukförsäkringen till följd av utförsäkringarna . Sannolikt kommer utförsäkringarna att resultera i ett kraftigt ökat behov av försörjningsstöd. Enligt har utbetalningarna av ekonomiskt bistånd redan ökat med 17procent mellan och 2009 till personer som ej är flyktingar. Varken , kommuner och landsting eller har uppgifter om varför utbetalningarna av ekonomiskt bistånd ökar. Den växande arbetslösheten, försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen torde däremot utgöra huvudsakliga orsaker. Regeringen verkar däremot tycka att ökat behov av försörjningsstöd är en acceptabel konsekvens av försämringarna i sjukförsäkringen. I proposition 2007/08:136 skrev regeringen att bland dem som [när de blir utförsäkrade] saknar arbetsförmåga kan även finnas personer som behöver ansöka om ekonomiskt bistånd från (s. 97 i prop. 2007/08: 136). Vi i menar att utförsäkringarna är helt oacceptabla. Regeringen måste återkomma med en plan till för de 54000 personer som beräknas bli utförsäkrade . Detta bör begära. har arbetslivet, inte minst i offentlig sektor, genomgått radikala förändringar. Personalpolitiken har prioriterats ned i kommuner och landsting som åtskilliga miljarder kronor har sparats. Konsekvenserna av detta visade sig redan efter 90-talets första hälft. Åren 19922002 ökade antalet långtidssjukskrivna kraftigt, framför allt bland kvinnor. I samma takt ökade sjuknärvaron och övertidsarbetet, och stressrelaterade sjukdomar slog igenom i statistiken med full kraft. Arbetet med att komma till rätta med dessa problem borde koncentreras på att undanröja orsakerna till att människor far illa i dagens arbetsliv och att försöka ge dem som drabbats så goda förutsättningar som möjligt att komma tillbaka till arbetslivet. Det handlar om insatser för ett rymligt arbetsliv och för individuellt anpassad rehabilitering av hög kvalitet. I stället har debatten kommit att fokusera på fusk och överutnyttjande av socialförsäkringarna och på åtgärder för hårdare tag mot sjukskrivna och arbetslösa. Ränta vid återkrav har införts för att stävja s.k. överutnyttjande. Riktlinjer vid sjukskrivning har införts med särskilt fokus på s.k. diffusa diagnoser. En bidragsbrottslag har införts. Regeringen har trots skarp kritik infört möjlighet för arbetsgivare att kräva sjukintyg vid första sjukdagen. Kontroll vid uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn har införts trots att det tar resurser i anspråk hos personalen på förskolor och skolor. Stora resurser satsas på s.k. fuskjägare hos som allt mindre resurser läggs för att handlägga försäkringen för dem som är sjuka och arbetsskadade. är övertygat om att det samhällsklimat av kontroll och misstänkliggörande som riskerar att breda ut sig i efterverkningarna av denna häpnadsväckande debatt är ett betydligt mer allvarligt hot mot samhället än fusket i sig. Fuskdebatten används som ett retoriskt angrepp på det generella välfärdssystemet och för att legitimera försämringar för sjuka och arbetslösa. Det handlar om sänkta ersättningsnivåer och om att försvåra sjukskrivningsprocessen. Förekomsten av oegentligheter i våra gemensamma trygghetssystem är i sig en kränkning mot och riskerar att underminera det generella välfärdssystem som omfattar oss alla. blev det möjligt för berörda myndigheter att öka inbördes informationsutbyte på elektronisk väg i syfte att förebygga oegentligheter, öka effektiviteten och förbättra servicen. Det är möjligt att detta utbyte kan förfinas ytterligare för att uppnå avsett resultat utan att inverka på integritet och rättssäkerhet. En del av de oegentligheter som det här är fråga om rör den s.k. svarta arbetskraften, t.ex. individer som uppbär sjukersättning och trots det förvärvsarbetar. Den typen av oegentligheter skulle inte existera om det inte fanns skrupelfria arbetsgivare som skapar en efterfrågan på svart arbetskraft. Dessa arbetsgivare gör sig skyldiga till brott genom att de inte betalar in skatt eller socialavgifter på lönesumman, något som i förlängningen är till skada för den försäkrade. Det betalas t.ex. inte in några avgifter till pensionssystemet, vilket leder till en låg pension. Efterfrågan på s.k. svart arbetskraft måste strypas. Att det finns arbetsgivare som är beredda att hänsynslöst utnyttja människors utsatthet för att slippa betala riktiga löner kräver kraftfulla åtgärder. Mot bakgrund av det som anförs ovan bör regeringen därför utreda frågan om problemet med arbetsgivare som anställer s.k. svart arbetskraft och återkomma med förslag till åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Generell välfärd ett samhällskontrakt Det offentliga välfärdssystemet är så konstruerat att det bidrar till en solidarisk omfördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, mellan lågavlönade och högavlönade och mellan olika perioder i individernas liv. Omfördelningen sker genom skatter och avgifter och konstruktionerna varierar mellan olika delar av socialförsäkringen och de socialpolitiska förmånerna. Denna strävan efter solidarisk omfördelning är viktig i ett samhälle som på allvar strävar efter att minimera skillnader på grund av klass och kön. värnar om en gemensam och solidarisk sektor, grundad på principen av var och en efter förmåga, åt var och en efter behov. Det ekonomiska offentliga trygghetssystemet är alltså ett av våra redskap för att utjämna klass- och könsskillnader och för att fördela resurser över hela livet. Ekonomiska resurser ska komma alla invånare till del som en rättighet inte som välgörenhet. För kvinnor innebär det ett minskat ekonomiskt beroende av enskilda män. För arbetstagare leder systemet till en mildrad beroendeställning gentemot enskilda arbetsgivare och till en stärkt möjlighet att byta arbete och därmed slippa vara livegen. En av grundtankarna bakom den generella välfärdspolitiken är att de olika delarna verksamheterna, socialförsäkringssystemet enligt inkomstbortfallsprincipen, det generella bidragssystemet och de behovsprövade insatserna ska ses som fristående men kommunicerande kärl. Det ekonomiska trygghetssystemet är, på samma gång som det är nödvändigt för den enskildes ekonomiska trygghet, också avgörande för hela samhällsekonomins funktion och därmed för alla medborgares välfärd. Utmärkande för det ekonomiska trygghetssystemet är att många individers riskpremier samlas ihop genom skatte- och avgiftssystem, för att sedan kunna finansiera ersättningar till individer vid situationer som inte drabbar alla lika och . Stabila offentliga ekonomiska välfärdssystem skapar trygga människor som på ett bra sätt kan tillvarata sina livsmöjligheter. Genom att föra en politik för full sysselsättning och värna det ekonomiska trygghetssystemet skapar vi ett mer rättvist och solidariskt samhälle. 6.1Inkomstbortfallsprincipen höga tak och starka golv Inkomstbortfallsprincipen innebär att i stort sett alla, inte bara de fattigaste, omfattas och gynnas av systemet. Därmed skapas en solidaritet även hos samhällets mellanskikt. Med inkomstbortfallsprincipen som kompass måste varje förändring i systemen analyseras så att vi inte omvägen hamnar i ett grundtrygghetssystem. Det samhällskontrakt som den generella välfärdsmodellen har sin utgångspunkt i förutsätter att t.ex. medelklassen solidariskt och progressivt ska betala till systemet via skatter och sociala avgifter. Härmed ska de som en uppfyllelse av kontraktet också få ut en rimlig del. Detta minskar intresset för och betydelsen av privata lösningar och upprätthåller därmed systemets legitimitet. Eftersom kvinnor har större behov av socialförsäkringarna än män och lågavlönade män större behov än högavlönade blir höginkomsttagare nettobidragsgivare till systemet. Härmed bör han eller hon alltså också få ut sin del när han eller hon är sjuk. Ju fler som är med och betalar för välfärden, desto mer resurser kommer samhället att ha att omfördela och för att garantera inkomstbortfallet. Obligatoriska och generella socialförsäkringar, som är solidariskt finansierade på detta sätt, är en grundbult i den svenska välfärden. Inkomstbortfallsprincipen bidrar också i stor utsträckning till att frigöra medborgarna från de rikas välvilja, välgörenhet och fattigvård. Arbetet med att skapa förbättringar inom socialförsäkringssystemet ska ta sin utgångspunkt i inkomstbortfallsprincipen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den grundläggande tanken och ideologin är att en försäkrad ska kunna få sin standardtrygghet säkrad vid bortavaro från arbetet och att den största delen av befolkningen ska befinna sig under tak för att solidariteten och legitimiteten ska kunna upprätthållas. Om en allt större del av de försäkrade befinner sig i en situation där de dels, via skattesystem och sociala avgifter, ska vara med och betala till den generella försäkringen, dels ser att de inte kan behålla sin standardtrygghet utan tvingas ta privata försäkringar sviktar systemets legitimitet. Därmed sätts också solidariteten på spel. Det faktum att av löntagarna tjänar mer än taket i sjukförsäkringen har redan lett till att en rad fackförbund och enskilda arbetsgivare börjat teckna privata försäkringar för att täcka upp inkomstbortfallet för den enskilda arbetstagaren med inkomster över tak. Det bästa sättet att förhindra att klass- och könsskillnaderna ökar är att se till att alla har något att vinna på att försvara den generella välfärden. Höjda tak är en förutsättning för att vi ska kunna stärka golven. 6.2Riskerna med att öppna för privatisering och avtalslösningar växer marknaden och inslagen av privata försäkringar på socialpolitikens område. Regeringen avser att låta den privata trafikförsäkringen ta över sjukförsäkringens åtagande i de fall där trafikskador har genererat kostnaden. Som ett led i detta har skatt på trafikförsäkringspremien införts. Motivet är att öka riskmedvetandet med direkta individuella kopplingar till försäkringskostnaden. En första bit mark har därmed brutits upp för att sedan kunna efterföljas av speciallösningar för andra grupper. Det är inte otänkbart att s.k. riskgrupper som rökare och diabetiker skulle kunna komma att inrymmas i sådana lösningar. Inte minst ur klass- och könsperspektiv är detta en mycket farlig utveckling, exempelvis eftersom människor med förslitande arbetsuppgifter relativt sett skulle dra på sig högre försäkringskostnader än andra grupper. Ökad privatisering urholkar jämlikheten i de sociala trygghetssystemen. vill understryka att riskerna med en sådan utveckling kommer att slå mot vissa grupper mer än andra. Det är därför oerhört viktigt att värna den generella karaktären i försäkringssystemen och att motverka ökade inslag av privatisering. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Diskussioner förs om att finna öppningar för avtalslösningar för att arbetsmarknadens parter ska ta över en del av ansvaret för socialförsäkringarna. ser definitivt att det är stor risk att nuvarande grunder för socialförsäkringssystemen bryts sönder om betydande system med avtalsförsäkringar införs. Det riskerar i allra högsta grad att kraftigt fördjupa klass- och könsskillnader i landet. Ohälsoproblematiken är redan en av de största orättvisorna i och är starkt kopplad till den sneda fördelning av makt och resurser som präglar vårt samhälle. Ofta framförs det att ökad privatisering leder till ökad valfrihet. Valfriheten i ett privatiserat system är dock godtyckligt beroende av en persons fysik, ställning på arbetsmarknaden och kön. Det förefaller tveksamt om något försäkringsbolag skulle erbjuda en kvinna i fertil ålder något skydd mot inkomstbortfall i samband med föräldraledighet. Med hänvisning till ovanstående är det alldeles nödvändigt att regeringen ägnar stor kraft att inom ramen för arbetet mot ohälsan se över vilka förändringar av socialförsäkringarna som är nödvändiga för att motverka behovet och framväxten av privata försäkringslösningar inom det socialpolitiska området. Statens ansvar för de ekonomiska trygghetssystemen ska inte lämnas över till arbetsmarknadens parter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. tillsatte den dåvarande socialdemokratiska regeringen en utredning med uppdrag att analysera och lämna förslag till en reformering av socialförsäkringssystemet med pensionssystemet som förebild. Utredare blev den tidigare generaldirektören på dåvarande , , som alltså utrett samma verksamhet som hon tidigare varit ansvarig för.