ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02C220 · 2009-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sms-lån. Jag blir mörkrädd då jag hör hur många ungdomar som fastnat i lånefällan då det gäller s k sms-lån. Och har sms-lånen också blivit en s k kvinnofälla. Det visar statistiken från kronofogden. Då jag kollade senast var det ca 500 personer från 20 000 personer totalt i landet som hade blivit ett ärende hos kronofogden, efter att man tagit just ett s k sms-lån. Många av dessa personer är ungdomar som redan i denna situation får svårare att få framtida lån den dag de sätter bo och vill ha huslån m m. En kraftig ökning noteras nu bland kvinnorna. Sms-lånen har alltså, enligt senaste uppgifterna, blivit en kvinnofälla. Det måste bli svårare, det måste bli hårdare för att få s k snabblån och det måste ställas krav på dem som söker lån och det måste tas riktiga personupplysningar inom det ekonomiska området för att få lån. De företag som beviljar lån, utan att ha fullgjort dessa kriterier, borde själva få stå för lånen. Kronofogden borde ha annat att göra att jaga stora skattesmitare m m.
mot · GX02C221 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av jordabalkens felregler. Enligt gällande rätt har en köpare av en fastighet en omfattande undersökningsplikt som köparen försöker fullgöra med biträde av en sakkunnig besiktningsman. En säljare av en fastighet har visserligen i någon utsträckning en upplysningsplikt, men den motsvarar inte köparens undersökningsskyldighet. Denna avvägning mellan köparens och säljarens rättigheter och skyldigheter fungerar inte, vilket leder till ett stort antal tvister i våra domstolar. Tillsammans med tvister med anlitade besiktningsmän i samband med fastighetsköp är dessa tvister de mest frekventa i våra domstolar. Redan det förhållandet visar att vår lagstiftning på detta område inte är bra. Man måste också betona att det här rör sig om mycket pengar och att tvisterna därför spelar en stor roll i säljarens eller köparens ekonomi. I samband med en översyn av felreglerna bör frågan prövas om tiden för säljarens ansvar kan kortas ned från nuvarande till exempelvis efter tillträdesdagen. Vidare bör det system som används i för tryggare köp av villafastighet utvärderas närmare. Det danska systemet bygger på att säljaren låter utföra en besiktning. Protokollet över besiktningen lämnas till köparen och ligger därmed också till grund för en försäkring som är till förmån för köparen om fel upptäcks och som innebär att säljaren är fri från ansvar. Ett motsvarande system har införts i . En översyn av felreglerna medför otvivelaktigt att även frågan om en besiktningsmans ansvar måste klarläggas, vilket det föreligger ett starkt behov av.
mot · GX02C222 · 2009-09-28 00:00:00 — Statliga kreditgarantier för byggkostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa det redan existerande statliga självfinansierade kreditgarantisystemet så att man får en bättre möjlighet att lånefinansiera byggkostnaderna på landsbygden och i små kommuner. Den svenska bostadspolitiska debatten fokuserar ofta på städernas situation där höga boendekostnader och liten nyproduktion utgör stora problem. Landsbygdens och de små kommunernas problem kommer ofta i skymundan. I stora delar av är situationen sådan att produktionskostnaden för ett nytt hus är långt högre än vad huset sedan värderas till på marknaden. Det innebär svårigheter att få lån. Detta leder till att det inte byggs på landsbygden och ofta inte heller i små kommuner, trots att det i vissa fall finns både behov av bostäder och tillgång på billig mark. Så är det bland annat i min hemtrakt i och i västra och i delar av . Två faktorer ställer till extra problem på landsbygden och i små kommuner när det gäller bostäder och annan byggnation. Det är dels den allmänna utvecklingen som lett fram till en icke fungerande byggmarknad, dels problemen med risk-kapital. Därför vill jag se en anpassning av det redan existerande statliga självfinansierade kreditgarantisystemet så att man får en bättre möjlighet att lånefinansiera byggkostnaderna på landsbygden och i små kommuner.
mot · GX02C223 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skuldsaneringslagen. Människor kan hamna i en fruktansvärt svår situation. En skuldfälla de inte vet hur de skall komma ur. Följderna av att vara skuldsatt kan beskrivas i termer som maktlöshet, underläge, ensamhet, och social utsatthet. Tyvärr tillkommer ofta en ovärdig behandling i kontakt med fordringsägare och sociala myndigheter. Det finns organisationer, däribland i , som bedriver omfattande konsumentpolitisk verksamhet. Till detta verksamhetsområde hör även familjeekonomiska frågor. har varit förespråkare för den skuldsaneringslag som tillkom 1994. Verksamheten startades som budget- och skuldrådgivning men ett betydligt mer omfattande behov av kamratstöd upptäcktes. Detta är särskilt angeläget när det gäller de brister som finns i vår sociala trygghet, brister som i huvudsak drabbar de fattigaste, de maktlösa och mest utanförstående medmänniskorna i vårt välfärdssamhälle. Konsumentpolitik är en välfärdsfråga och bör få komma högt upp på den politiska dagordningen. Därför bör kommunerna ge sina invånare bra kunskaper om konsumentråd. Förebyggande arbete får aldrig glömmas bort. Vi får heller inte missa att är ett viktigt instrument i det arbetet. Det är viktigt att investera i människor så att de inte trillar mellan maskorna i skyddsnäten. Den nya skuldsaneringslag som den socialdemokratiska regeringen lade fram var ett steg i rätt riktning. Dock behöver man fortfarande se över frågan om evighetsgäldenärer. Det är av särskild humanistisk vikt att man ser över reglerna för hur man kommer till rätta med äldre gäldenärers situation. Vi har träffat äldre som har svårt att få sin ekonomi att gå ihop. Med anledning av detta bör regeringen se över om vid beslut om skuldsanering kan ta hänsyn till humanistiska faktorer som till exempel ålder eller sjukdom. Det är rimligt att en människa som är gammal eller svårt sjuk och får en skuldsanering beviljad kan få en lägre återbetalningsgrad än i normalfallen eller i annat fall kan få en mer förmånlig behandling av sitt ärende med hänsyn till individuella faktorer.
mot · GX02C224 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av upprustning av miljonprogramsområden. Ett bra och tryggt boende är viktigt för alla. Alla vill kunna känna sig trygga och säkra i både sin inne- och utomhusmiljö när det kommer till boendet. Därför anser vi socialdemokrater att bostaden är något mer än bara en handelsvara. Många av bostäderna i flerfamiljshusen som finns i de så kallade miljonprogrammen står inför omfattande renoveringsbehov. I dessa områden bor det till viss del människor med låg köpkraft. Det vill säga alla de som inte har råd att efterfråga en bostad till det pris marknaden kräver. Det är ofta här vi hittar de ensamstående föräldrarna och de med lägst utbildning. I många av dessa områden kan man som boende uppleva otrygghet. Jämfört med andra bostadsområden är fler rädda för att gå ut ensamma eller när det är mörkt. Det har många orsaker. Men den fysiska planeringen och bebyggelsens skick är bidragande orsaker. Rädslan som uppstår leder till otrygghet och försämrad livskvalitet. Det är främst kvinnor och deras livsrum som begränsas av detta. Genom ombyggnad, upprustning och nyproduktion kan dessa bostadsområden utvecklas och bli attraktiva. Servicen och boendemiljöerna kan förbättras. Stadslivet kan utvecklas och bostadsområdena kan bli mindre anonyma och på så sätt upplevas som tryggare. Det finns goda exempel på lyckade projekt. Ett exempel är i . Men behöver många fler attraktiva stadsdelar och bostadsområden. Alla ska ha samma rätt till trygghet i sin bostad och i sitt bostadsområde, oavsett var den är lokaliserad. Det gäller såväl innerstaden och förorten som ytterstaden. Jag anser att det är rimligt att staten ska ta ett ansvar. Därför behöver staten delta i arbetet tillsammans med bostadsföretagen och kommunerna för att lyfta dessa områden.
mot · GX02C225 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överklagandeprocessen vid behandling av förslag till detaljplaner. Det är mer regel än undantag att ett förslag till detaljplan för bostadsbyggande blir överklagat av sakägare. Det sker genom att de sänder in en skrivelse med klagomål till först och därefter regeringen. Det kan de göra helt utan kostnad eller andra insatser, vilket innebär att nya byggprojekt försenas med upp till , något som givetvis leder till ökade produktionskostnader. I slutändan drabbas alltid de som bor i de nya husen ekonomiskt. Självklart ska den demokratiska rättigheten att överklaga ett kommunalt beslut finnas. Frågan är dock hur omfattande denna rättighet ska vara. Jämfört med , så kan den som blivit dömd i ett brottmål i tingsrätt överklaga till hovrätten och få sin dom prövad där. Nästa instans är . Men för att få sin sak prövad där krävs att beviljar prövningstillstånd. Det brukar bara göras om ett mål har prejudicerande karaktär. En dom från ska tjäna som rättesnöre för lägre instansers domslut i framtida ärenden av samma typ. Det innebär att man i praktiken kan döma en person till livstids fängelse utan att den dömde är garanterad rätten att få sin sak prövad av högsta instans. Om man överklagar en detaljplan då är man tillförsäkrad rätten att regeringen prövar detta. Dessa proportioner är helt orimliga. Att överklaga till borde kunna vara tillfredsställande när det gäller detaljplaner. Erfarenheten av många överklaganden är att dessa ofta saknar saklig grund samt att de sällan leder till ändringar i besluten. Så ordningen belastar vårt rättsväsende, saknar skäl och leder i princip aldrig till ändring av redan fattade beslut. Jämför man med kan man konstatera att de beslut som domstolarna fattar där ofta är mer dramatiska för den åtalade än vad en ny detaljplan kan vara för en granne men där anses rättssäkerheten vara uppfylld med rätten att gå vidare till hovrätten. Genom den tidskrävande planprocessen försvåras påtagligt möjligheterna att såväl producera nya bostäder som att utveckla samhällsservice av olika slag. Planer på att bygga förskolor eller gruppboenden för funktionshindrade tillhör också de verksamheter som ofta brukar överklagas till högsta instans. I regel sker det oftast utan att några egentliga sakskäl andra än den personliga bekvämligheten åberopas. Det är nu dags för regeringen att se över den nuvarande processen för rätten att överklaga sådant som detaljplaner i syfte att tillförsäkra att dessa ärenden kan hanteras snabbare. Dock måste detta ske utan att den grundläggande rättssäkerheten äventyras. i (s)
mot · GX02C226 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadsrättsregister. Vid belåning av en fastighet kan inteckning göras i fastighetsregistret och ett pantbrev tas ut som säkerhet för kreditgivaren. Detta förfarande skiljer sig om det gäller en bostadsrätt. Pantbrev i fast egendom har formellt högre säkerhet än motsvarande form av säkerhet i en bostadsrätt. Där sker pantsättning genom notering i det lägenhetsregister som bostadsrättsföreningen har ansvar för. I praktiken har systemet fungerat bra, men på en bostadsmarknad med allt högre pantvärden bör kraven på fullgoda säkerheter ställas högre. Det är viktigt för alla parter att panthanteringen fungerar säkert samt att den är förenad med så låga administrativa kostnader som möjligt. Det gäller både för de enskilda ägarna av bostaden och för bostadsmarknaden i sin helhet. I betänkandet Bostadsrättsregister (SOU 1998:80) föreslogs att ett centralt statligt bostadsrättsregister skulle inrättas. Enligt min uppfattning skulle ett sådant, vars närmare utformning bör ske i nära samverkan med organisationer som företräder bostadsrätten, effektivisera bostadsmarknaden och öka tryggheten för både kreditgivare och bostadsrättsinnehavare. Promemorian Bostadsrättsregister Några modeller för registrering av bostadsrätter (Ds 2007:12) bereds i . Men regeringen drar fötterna efter sig i denna fråga. I civilutskottets betänkande 2008/09:CU33 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. skriver man svart på vitt: Frågan om inrättande av ett centralt bostadsrättsregister är inte en prioriterad fråga inom . Detta duger inte. Genom att ett statligt register för pantsättning av bostadsrätter inrättas kan bostadsrättens ställning stärkas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02C227 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditgivaransvar. Det är lätt att få krediter. Via telefon, Internet eller brevledes erbjuds man att kunna ta ett lån och pengarna finns på ditt konto i de mest generösa erbjudandena. En del erbjuder lån oberoende av om kredittagarens återbetalningsmöjligheter är små eller tillräckliga. Nya lån beviljas personer trots redan höga låneskulder och betalningsanmärkningar. Vi befinner oss i en lågkonjunktur som innebär att många kommer att få det kärvt med ekonomin och lockas till dessa snabba lån med stora konsekvenser som följd. Kreditgivning till konsumenter regleras i huvudsak i konsumentkreditlagen (1992:830). Enligt 5 § i konsumentkreditlagen ska näringsidkaren i sitt förhållande till konsumenten iaktta god kreditgivningssed och ta tillvara på konsumentens intressen med tillbörlig omsorg, innan kredit beviljas ska näringsidkaren pröva om konsumenten har ekonomiska förutsättningar att klara sina åtaganden enligt kreditavtalet. Kravet på kreditprövning gäller inte vid engångskrediter när kredittiden är högst och kreditbeloppet ska betalas på en gång eller för krediter som avser mindre belopp. Med tanke på det kraftigt ökande antalet snabbkrediter måste detta ändras inom det snaraste. Det är inte försvarbart att invänta det EU-direktiv som kommer 2010, utan skärpning av lagen måste ske .
mot · GX02C228 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av reglerna kring skymmande vegetation. har vi regler som bestämmer hur och var vi får uppföra olika former av byggnader. Ett område som är nästan helt oreglerat är plantering av träd och buskar och hur de får växa. I de flesta fall löser man sådana frågor grannar emellan. I andra fall blir en helt oreglerad växtlighet orsak till stor osämja mellan grannar. Något som ibland leder till rättsliga tvister. Många människor upplever detta som oerhört problematiskt och önskar inget annat än att någon ska kunna hjälpa dem att lösa problemen. De efterlyser också regler som kan ge dem stöd för att få till en förändring. Det finns regler för växtlighet i gatukorsningar. Därför föreslår vi att det genomförs en översyn av regler som bättre reglerar dessa frågor. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GX02C229 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminering i privata bolagsstyrelser. Det händer ingenting på jämställdhetsfronten när det gäller bolagsstyrelserna. Snarare går det bakåt. Näringslivet saknar både vilja och förmåga att välja kompetens bland båda könen. Det enda sättet att häva detta verkar vara genom kvotering. För att det ska ske en förändring i krävs lagstiftning likt den som finns i och som är på gång i . En tänkbar modell är att reglerna i aktiebolagslagen måste ändras så att av vartdera könet är representerat i de större bolagens styrelser. Det här har gjort, och kan kan .
mot · GX02C230 · 2009-09-28 00:00:00 — Minoritetsskydd för boende vid ombildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över och stärka minoritetsskyddet för boende vid ombildning av bostäder. Regeringen utförsäljningspolitik gör så att dagens bostadsmarknad till stor del präglas av att hyresrätter ombildas till bostadsrätter, även om jobbkrisen har ändrat den bilden något då ombildningarna nu går i lägre takt. Det totala byggandet har halverats och nyproducerade lägenheter omvandlas till hyresrätter då de inte blir sålda. Utvecklingen innebär totalt sett att det blir allt större brist på hyresrätter. Detta som vi vet att många vill bo i hyreslägenhet. Bristen på hyresrätter är extra tydlig och allvarlig i våra tillväxtorter, vilket hindrar skapandet av jobb. Att köpa en bostadsrätt eller en ägarlägenhet är ett aktivt och medvetet val. Man har bestämt sig för att investera sina pengar i sitt boende. Bostadsrättens kooperativa ägandeform ger gemenskap och en känsla av ansvar. Att hyra en lägenhet ger å sin sida friheten att kunna byta och flytta utan att se hur marknaden för försäljning ser ut. Dessutom är hyresbostad det självklara valet för många. Särskilt för de som inte har ekonomin att köpa sin bostad. Forskningen har visat att den som bor i en hyresrätt är mer benägen att flytta för att ta ett arbetstillfälle än den som bor i en ägande- eller bostadsrätt. Därför är en god tillgång på hyreslägenheter central för vår arbetsmarknad. Vill man sätta jobben först måste man investera i hyresrätten. När det ska ske en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt finns det stora risker att den som inte vill förändra upplåtelseformen hamnar i kläm. Dagens regler innebär att man kan ändra upplåtelseform mot de boendes vilja. Det kan alltså vara så att även om en enskild boende uttryckligen sagt nej till förändringar kan förändringen ändå drivas igenom. Detta får naturligtvis negativa följder för den som inte vill vara med om ombildningen. Ett alternativ den enskilde har är att bli hyresgäst i den nybildade bostadsrättsföreningen. Du blir då en resthyresgäst som hyr av dina grannar som har stora ekonomiska drivkrafter att göra sig av med dig och sälja din lägenhet. Ett annat alternativ är att gå med på ett majoritetsbeslut och ombilda din lägenhet till bostadsrätt. Något som ofta är förknippat med ökade kostnader som följd. Jag tycker inte att det är acceptabelt att man har regler som sätter enskilda människors uppfattningar och beslut helt ur spel. Därför är det ytterst angeläget att dagens regelverk ses över så att enskilda människor inte drabbas så hårt som de kan göra . Därför måste dagens minoritetsskydd för de boende stärkas.
mot · GX02C232 · 2009-09-24 00:00:00 — Barns och ungas integritet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler. Barns och ungas personliga integritet är kraftigt hotad. Genom att man sätter ett kryss på en blankett vid tecknandet av en privat personförsäkring och även vissa privata skadeförsäkringar, får försäkringsbolag fri tillgång till samtliga journaler både vad gäller omfattning och tid. Försäkringsbolagen efterfrågar alltid fullständig fullmakt att rekvirera samtliga patientjournaler och annan information om den enskilde, som nekas försäkring om detta krav inte uppfylls. Försäkringsbolagen erhåller härmed journaler från såväl barnhälsovården som skolhälsovården, inrättningar som ofta har med det friska barnets utveckling att göra. Den överskottsinformation som bolagen får vid granskandet av den enskildes journaler innebär ett omotiverat intrång i den personliga integriteten. Risken för övertolkning av informationen försämrar också den enskildes möjligheter till försäkring på normala villkor. En statlig utredning lämnade (Ds 2005:13) sina slutsatser till . Dessa innehåller flera förslag på hur försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler skulle kunna begränsas utan att möjligheterna till försäkringsmässiga bedömningar försämrades. har inget ytterligare hänt för att stärka barns och ungas integritet, utan försäkringsbolagen har fortfarande tillgång till information från barnhälsovården och skolhälsovården. Anteckningen pigg och livlig treåring, som är positivt vid barnhälsokontrollen, kan bli något negativt vid tecknandet av en försäkring. Det finns stor risk att bolagen övertolkar den information som finns i journalerna. Dessutom leder systemet till att läkare och andra som är skyldiga att föra journal blir mer restriktiva i sin journalföring, vilket blir till men för den enskilde. Det nuvarande systemet är också tveksamt ur sekretessynpunkt. Försäkringsbolag har inte stöd i lagen om strikt tystnadsplikt, något som bör författningsregleras för att upprätthålla rättssäkerhet, patientsäkerhet och allmänt förtroende. Den generella fullmakten blir svår att kontrollera, då bolag vid en skadereglering har rätt till integritetskänsligt material som lämnades redan vid tecknandet av försäkringen. Att försäkringsbolag har fri tillgång till all information inom hälso- och sjukvården, utan begränsning i vare sig tid eller omfattning, är ett stort ingrepp i den enskildes integritet. Utredningens intentioner bör skyndsamt förverkligas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02C233 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om byggfelsförsäkring m.m. i syfte att tydliggöra undantagen, vilket bl.a. innebär att byggherren tillika näringsidkaren undantas. Lagen om byggfelsförsäkring m.m. är i grunden obligatorisk och syftar till att skydda såväl byggherren som näringsidkaren. Givetvis är detta ett mycket bra skydd. I vissa fall kan i kommunen ge dispenser från tecknandet av försäkringen. Där gäller bl.a. en praxis om byggsumman understiger ett visst belopp. Reglerna för undantag är dock godtyckliga och behöver tydliggöras för att skapa ett enhetligt regelverk. När man är både byggherre och näringsidkare, dvs. bygger till sig själv, saknar byggfelsförsäkringen betydelse. Vid ett fel kan man ju inte driva en rättsprocess gentemot sig själv. Försäkringspremien står heller inte i relation till vad som eventuellt betalas ut. Det finns all anledning att tydliggöra regelverket i lagen om byggfelsförsäkring för syftet ska inte vara ett obligatorium som inte fyller någon funktion utan enbart fyller på försäkringsbolagets kassa.
mot · GX02C234 · 2009-09-28 00:00:00 — Ersättning i samband med expropriation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma till med förslag till hur regler för rimliga och anständiga ersättningar ska utformas i samband med expropriation. har länge kritiserats för sitt bristande skydd för äganderätten. är äganderätten visserligen inget entydigt och väl definierat begrepp utan innehåller en rad olika komponenter, varför det bristande skyddet knappast kan sägas gälla generellt och i alla dessa delar. En av de komponenter som blivit mest kritiserad rör det allmännas rätt att med tvång tillskansa sig privat egendom. Frågor som när denna rätt skall få utövas, vilka villkor som skall vara uppfyllda och vilken kompensation den som har blivit berövad sina tillgångar skall kunna räkna med anses i alltför hög grad vara skrivna med det allmännas bästa för ögonen. Frågan är viktig och har diskuterats från tid till annan. Senast i utredningen 2008:99 där utredarens uppdrag var att se över vilka principer som skall gälla för de ersättningar som skall betalas ut till den enskilde som fått sin tillgång tvångsinlöst. De förslag som utredaren förde fram är alla förslag i rätt riktning. Men trots detta har ännu inget hänt, och något förslag från regeringen har vi ännu inte fått ta ställning till. Det är beklagligt. Problemet är gammalt och en snar lösning angelägen inte minst för en regering som värnar företagsamhet och sysselsättning. Grunden för det är nämligen den privata äganderätten. Mot denna bakgrund bör regeringen skyndsamt komma med förslag till om vilka principer som skall införas och användas för att beräkna storleken på den ersättning som skall utgå i samband med expropriation.