ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N478 · 2009-09-23 00:00:00 — Press av fjärrvärmepriset med ökad reglering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad reglering av fjärrvärmemarknaden. I kräver klimatet att vi använder relativt mycket energi för uppvärmning av bostäder. Att detta sker på ett miljövänligt sätt är oerhört betydelsefullt. I många kommuner har villa- och fastighetsägare som skrotat oljepannan eller eluppvärmningen chockats när deras fjärrvärmenota stigit kraftig . Fjärrvärmetekniken är på många sätt oerhört bra, men den som en gång investerat i fjärrvärme har svårt att byta uppvärmningsform som fjärrvärmeleverantören inte har någon konkurrens i fjärrvärmenätet. Detta naturliga monopol kan därmed användas för att på ett orimligt sätt höja kostnaden för konsumenten. När så är fallet drabbas konsumenterna på ett otillbörligt sätt som andra som fortfarande sitter fast med oljepanna eller eluppvärmning drar sig för att byta till fjärrvärme, dvs. beslut som skulle kunna bidra till att vi närmar oss svenska miljömål försenas. På områden där vi har naturligt monopol råder det i allmänhet en prisreglering från samhällets sida. På fjärrvärmeområdet har vi dock så kallad fri prissättning. Det är detta förhållande som gör att fjärrvärmeleverantörerna kan höja priserna på ett oskäligt vis. Detta är givetvis inte acceptabelt. Utökad reglering och bättre konkurrens genom ökad tillförsel av till exempel industriell spillvärme kan skydda kunderna på fjärrvärmemarknaden mot oskälig prissättning och bidra till ett långsiktigt förtroende hos kunderna för fjärrvärmen som teknik. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GX02N486 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om träförädling. Den svenska skogsindustrin har genom historien spelat och spelar fortfarande en viktig roll i landets ekonomiska utveckling. Skogen förser oss med förnybara råvaror som omvandlas till trä, papper, bioenergi och andra viktiga produkter i basindustrin och vid många små och medelstora företag. Skogsindustrin har en speciellt stor betydelse för den svenska exportmarknaden. Våra sju län har ett alldeles särskilt förhållande till de näringar som har sitt ursprung i skogen, eftersom det är landets skogrikaste region och kallas därför ofta för just Skogslänen. Längs kusten finns ett flertal pappers- och massafabriker, i inlandet många högproduktiva sågverk, pappersbruk och kartongfabriker. Träförädlingens olika former har i vår region gett sysselsättning åt flera generationer människor och gör det fortfarande. finns det stora farhågor om framtiden för de stora industrier som rationaliserat bort många arbetstillfällen och som påverkas direkt av höga energipriser och försämrade finansiella konjunkturer. Vi bedömer dock att det finns en stor utvecklingspotential och att skogen är en framtidsbransch, inte minst i våra län som också har ett stort behov av ett ökat antal arbetstillfällen. Men det krävs politisk vilja och handling för att utveckla denna bransch ytterligare och satsa offensivt på fler jobb inom träförädlingen. Den socialdemokratiska regeringen införde en nationell träbyggnadsstrategi, med en kommitté som var brett tillsatt med representanter alltifrån producenter, beställare och projektörer till forskningsråd. Strategin var framgångsrik och bidrog starkt till att uppmärksamma träets klimatfördelar och jobbskapande potential. I våra län finns flera exempel på satsningar för att utveckla träförädlingen. I har man satsat på omfattande byggnation i trä, bland annat de sju våningar höga flerbostadshusen i strand, som blev verklighet tack vare träbyggnadsstrategin. har också blivit ett säte för högskoleutbildning av framtidens träingenjörer. Vid högskolan i finns det populära programmet för design och träteknik som lockar elever från hela landet och ger dessa kunskaper som omvandlas direkt i industriell utveckling och innovationer. I finns modernaste pappersmaskin i . I finns det världskända skogsindustriklustret Paper Province. Det finns en mycket omfattande kompetens och brinnande vilja i våra län att utveckla träförädlingen till den framtidsbransch den är. Men regeringens ambitionsnivå verkar låg vad gäller utvecklingen för träförädlingen. Vi saknar välbehövliga satsningar på innovationer och nya entreprenörer inom branschen. behöver en mycket offensivare och mer nyskapande politik för att förverkliga den fulla potential som växer i våra skogar. Vi hävdar att ett nytt branschprogram behövs inom träförädlingen för att säkra och utveckla denna. i (s)
mot · GX02Sf201 · 2009-09-15 00:00:00 — Föräldraledighet för båda föräldrarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta båda föräldrarna ha rätt och möjlighet att ta ut sin föräldraledighet . är det så att tillfällig föräldrapenning betalas ut till båda föräldrarna om båda tar hand om barnet, men då krävs läkarintyg som styrker att båda föräldrarna krävs för vården1. Vid flerbarnsfödsel kan båda föräldrarna vara hemma och få föräldrapenning2. En anställd som har ett barn som är under har enligt föräldraledighetslagen rätt att vara helt ledig från arbetet. Hon eller han har också rätt att förkorta den normala arbetstiden med upp till en fjärdedel till dess att barnet fyllt eller avslutat första skolåret. Dessutom har hon eller han rätt till ledighet i samband med uttag av föräldrapenning. Föräldraförsäkringen är tänkt att fungera som ett stöd för alla föräldrar för att de ska kunna kombinera arbete med föräldraskap. Föräldrapenning betalas ut till föräldrar under sammanlagt per barn. En nybliven pappa kan dessutom få med ersättning i samband med ett barns födelse. En brist i det nuvarande systemet är att bara ena föräldern åt gången har möjlighet att ta ut sin föräldraledighet, om det föds ett barn. Det borde bli möjligt att låta båda föräldrarna ta ut hela eller delar av sin föräldraledighet även när endast ett barn är fött, om de så önskar under barnets uppväxt. Barn behöver båda sina föräldrar eller vårdnadshavare om det är möjligt. Den isländska föräldraledighetslagen är ett exempel i vår nordiska närhet där båda föräldrarna får vara hemma med sina barn.3
mot · GX02Sf202 · 2009-09-22 00:00:00 — Förbättrade villkor för företagare i socialförsäkringssystemen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrade villkor för företagare i socialförsäkringssystemen. Det finns starka skäl att tro att det svenska socialförsäkringssystemet utgör en orsak till det låga företagandet i . Systemet bygger traditionellt på att man ska vara anställd. Främst är det kvinnor som känner otrygghet och inte vågar satsa på att bli sina egna, det visar den låga andel kvinnor som är företagare. Ersättningar vid exempelvis sjukdom och föräldraledighet som baseras på tidigare inkomster passar inte alltid företagare. Deras inkomster varierar över konjunkturer och säsonger. Vid frånvaro behöver andra kostnader än den egna lönen täckas för att verksamheten ska kunna överleva. Ersättningarna är inte tillräckliga för att både täcka företagarens levnadskostnader och de fasta kostnaderna för företaget under frånvaron. Självriskerna är också större, och villkoren är allmänt sämre för företagare. Alla företagare som tar ut lön bidrar med skatter och avgifter till trygghetssystemen men kan inte dra samma nytta av dem som en anställd. Allt för många har ingen möjlighet alls att nyttja vare sig föräldra- eller sjukförsäkringen, vilket inte är rimliga villkor i ett land som där trygghetssystemen är väl utbyggda. Resultatet blir en stor otrygghet och därmed ovilja att starta eget. Det måste bli mer jämställda villkor mellan entreprenörer och anställda i trygghetssystemen. Det är svårt att skapa ett generellt socialförsäkringssystem som även omfattar företagare. Kanske måste det skapas nya lösningar som är anpassade för just företagare. Men också sänkningar av de obligatoriska avgifterna till ett system som man inte kan utnyttja bör övervägas, vilket skulle frigöra medel för privata lösningar. behöver fler företagare och entreprenörer. Vårt välstånd och vår fortsatta utveckling bygger på att vi tar vara på människors kreativitet och strävan. Om vi ska vara ett föregångsland också vad gäller entreprenörskap behövs en förändring av de sociala trygghetssystemen för egna företagare. Enligt min uppfattning bör social- och sjukförsäkringen bli föremål för en samlad översyn för att skapa större rättvisa i villkoren när man blir sjuk eller får barn. I det arbetet är det viktigt att harmonisera olika regelsystem.
mot · GX02Sf203 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en steglös, flexibel ersättning från sjukförsäkringen. Sjukfrånvaron i är högre än i jämförbara länder. har andelen personer med sjuk- och aktivitetsersättning tredubblats. Vägen från sjukdom till arbete tar för många . Åtgärder har satts in . var det ca 700000 personer som antingen varit sjukskrivna eller fick sjuk- eller aktivitetsersättning. Mot bakgrund av detta har regeringen genomfört en rad förändringar i sjukförsäkringen och ohälsotalet har minskat. Flera av regeringens åtgärder syftar till att underlätta för människor att ta klivet tillbaks till arbetslivet efter sjukperiod. Det är viktigt, framförallt eftersom det är konstaterat att lång sjukfrånvaro ger svårare och för återtillträde i arbete. finns möjligheten att vara sjukskriven eller ha sjuk- och aktivitetsersättning på 100, 75, 50 och . Det är bra, framförallt med tanke på att all sjukdom inte medför att man behöver återhämtning och vila på heltid. Trots det är sjukförsäkringssystemet fyrkantigt. Det borde kunna vara möjligt med en ännu mer flexibel sjukskrivning. Det är ett stort kliv mellan de olika stegen. Den som arbetar och ska kliva upp på måste i ett slag fördubbla sin arbetstid. slutbetänkande SOU 2000:121 föreslog att partiell ersättning ska kunnas ges. Jag delar den uppfattningen. Regeringens mål att människor som drabbats av sjukdom ska behålla en nära koppling till arbetsmarknaden och att vägarna tillbaka är många och breda är viktigt. Ett steg i riktning att nå detta mål kan vara att ta hänsyn till de enskilda personer som har andra behov av sjukskrivningstid än dagens regler tillåter. Det borde alltså vara möjligt att vara sjukskriven eller ha sjuk- och aktivitetsersättning också på andra nivåer än dagens fyra nivåer. bör därför ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om steglös/flexibel ersättning från sjukförsäkringen.
mot · GX02Sf204 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket så att ekonomiska styrningar inte påverkar hur tätt familjer väljer att skaffa barn. är samhället med och styr familjeplaneringen indirekt på ett helt oacceptabelt sätt genom att ha ersättningsnivåer som kan slå mycket hårt om barn nummer två inte föds inom en 2,5-års-period. Den här orimliga ekonomiska styrningen gör att föräldrar kan känna press och stress att skaffa barn tätare än vad man egentligen vill, har planerat eller orkar. De som skaffar barn med längre mellanrum kan med dagens regler bli missgynnade och hårt ekonomiskt pressade. Föräldrar kanske till och med avstår från att skaffa ytterligare barn för att intervallet gått ut och familjen inte klarar situationen ekonomiskt. Föräldrarna bör själva få avgöra vilken nivå på ersättning man väljer vid sitt andra barn, antingen den nivån man hade på sin föräldrapenning vid sitt första barn eller den nivå på ersättning man har rätt till när andra barnet föds, oavsett hur det gått mellan barnen. Samma princip bör man pröva även när tredje barnet föds osv. Detta skulle ge föräldrarna också den ekonomiska möjligheten och friheten att själva avgöra hur tätt familjens barn ska födas. Samhället ska inte ekonomiskt missgynna de föräldrar som väljer att föda barn med längre mellanrum än . Låt familjen själv, utan ekonomiska styrningar, avgöra när och inom vilket tidsintervall man skaffar syskon till sina barn.
mot · GX02Sf205 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka rätten till kontaktdagar för föräldrar med barn som omfattas av LSS. Det är av stor vikt att föräldrar till barn med funktionsnedsättning får möjlighet att lära sig mer om hur de kan stödja sitt barn. Därför kan föräldrar till barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) få ersättning i form av tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar. Ersättningen ges till föräldrar, familjehemsföräldrar, vårdnadshavare och blivande adoptivföräldrar med barn . Ersättningen ges under per barn och år och dagarna går inte att spara till ett senare år. Kontaktdagarna är avsedda att nyttjas då man avstår från förvärvsarbete för att besöka barnets förskola eller skola medverka i någon aktivitet som anordnas av skolan vara med vid utprovning av hjälpmedel vara med vid barnhabilitering. Dessa kontaktdagar fyller ett mycket bra syfte och är oumbärliga för många föräldrar. Dessvärre skapar åldersgränsen stora problem. En person som omfattas av LSS har rätt att gå i skolan men möjligheten till kontaktdagar slutar redan då barnet fyller . Behovet för föräldrarna att delta i barnens vardag slutar dock inte över . Under exempelvis gymnasietiden är det många nya saker och nya insatser som krävs även av föräldrarna. För föräldrar med barn på behandlingshem kan det också vara nödvändigt med kontinuerliga möten med läkare och behandlingspersonal. Då föräldrar med barn inte har rätt tvingas föräldrarna ta ut semester eller nyttja flextid för att sköta sitt barn. Detta är inte acceptabelt; alla barn som omfattas av LSS borde ha rätt till kontaktdagar under alla sina skolår. I socialförsäkringsutskottets betänkande 2008/09:SfU1 skriver utskottet att man förutsätter att regeringen uppmärksammar om det finns behov av att höja åldersgränsen. Att det finns behov av kontaktdagar för föräldrar till barn som omfattas av LSS är uppenbart, och regeringen bör därför se över lagstiftningen gällande rätten till detta.Ledamöter: 1 Partier: 1 (512)
mot · GX02Sf208 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att flytta ansvaret för att betala semesterlön till föräldralediga från arbetsgivaren till . Dagens system innebär att en föräldraledig person får sin semesterlön betald av sin arbetsgivare. För en arbetsgivare innebär föräldraledighet ökade kostnader dels för att hitta en vikarie, dels för att betala semesterlön till den föräldraledige. Vi vill förstås uppmuntra föräldraskap och föräldraledighet och därför är det märkligt att föräldraledighet ska innebära ökade kostnader för arbetsgivaren. En annan viktig del i denna fråga är jämställdhetsaspekten. Eftersom huvuddelen av föräldraledigheten tas ut av kvinnor riskerar de att utsättas för diskriminering vid ett anställningsförfarande då det för arbetsgivaren innebär en extra utgift i form av dubbel semesterlön när en anställd går på föräldraledighet. För att minska företagens kostnad när en anställd tar ut föräldraledighet och för att minska risken för könsdiskriminering, anser vi att regelverket bör ses över så att företagen slipper stå för semesterlön under föräldraledigheten. Åtminstone bör mindre företag slippa denna extra utgift. Semesterlönen bör istället utbetalas och finansieras av . Kostnaden för reformen beräknas uppgå till om den omfattar företag med färre än tio anställda. I betänkande 2008/09:SfU1 hänvisar utskottet till utredningen 2008:95 och vidare beredning av den. Denna utredning och regeringens proposition 2009/10:4 En förenklad semesterlag, m.m. tar inte upp frågan om företagens betalningsansvar utan enbart frågan om antalet dagar med föräldrapenning som ska vara semesterlönegrundande. Vi anser att regeringen bör utreda möjligheten och effekten av att låta få ansvara för att betala semesterlön till föräldralediga.
mot · GX02Sf209 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av pensionsåldern. står inför en gigantisk utmaning. Den åldrande befolkningen ökar som de som arbetar blir färre. Behovet av fler arbetade timmar blir alltmer framträdande om ska klara kravet på en bibehållen välfärd. Enligt SCB är av befolkningen 2003. Om beräknas samma siffra vara . Till problembilden hör att den faktiska pensionsåldern snarare är 60 än . Anledningarna är flera. Det kan vara förtidspensionering, förtida uttag av pension m.m. Resultatet blir dock att andelen människor utanför arbetsmarknaden ökar. I den parlamentariska utredningen 2005 var budskapet att riva ålderstrappan och behovet av många på arbetsmarknaden fram till förutspåddes. Alltfler är vid god hälsa långt upp , vilket innebär att allt fler vill ha ett mer aktivt liv än vad pensionärslivet erbjuder vid uppnådda . Behovet av fler som arbetar såväl fram till pensionsåldern som därutöver framstår därför som direkt nödvändigt. Statens stimulans av detta har varit framträdande . Kostnaden för pensionerna ökar. Förhållandet att allt fler väljer att ta pension redan är en bidragande orsak till kostnadsökningen. Förhållandet står knappast i överensstämmelse med att svensken blir allt vitalare längre upp . Mot den bakgrunden bör pensionsåldern , utan möjlighet till förtida uttag, som möjligheten att förskjuta pensionen upp blir mer generös. De som, trots allt, vill ta ut pension kan givetvis göra det via privata pensionsfinansieringar. Situationen för dagens och framtidens pensionärer är en nyckelfråga och bör analyseras vidare med utgångspunkt från att pensionen ska ge en rimlig utkomst och därmed bidra till ett rikt liv av livet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Sf210 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen för svenska pensionärers ekonomiska situation. Svenska pensionärer har som åldersgrupp gjort det största bidraget till vår nuvarande ekonomiska standard och välfärdssituation. Därför är det regeringens ansvar att noga bevaka att pensionärskollektivet får en rättmätig andel av den standardökning som kommer övriga medborgare till del. Målsättningen för svenska pensionärers ekonomiska situation bör vara att i likhet med löntagarna få sin del av den allmänna standardförbättringen i . Särskilt bör tilläggspensionerna, garantipensionerna, bostadstillägget och efterlevandeskyddet bevakas. Beskattningen av inkomster eller pensioner bör vara enkel, logisk och rättvis mellan olika medborgargrupper. Utvecklingen av garanti- och tilläggspensionerna samt inkomst av lön Tilläggspensionernas köpkraft försämrades av den socialdemokratiska regeringen, utan att återställas. Garantipensionerna följer KPI. Tilläggpensionerna följer det nya pensionssystemets koppling till den ekonomiska utvecklingen. Löntagarnas inkomster genererar ett inkomstindex som haft en positivare utveckling än KPI. Garantipensionärerna har fått en förbättrad ekonomisk situation genom alliansregeringens skattesänkning. Målet bör vara att garantipensionen ska rymma en ordinär bostadskostnad, och i motsvarande grad bör bostadsbidragens omfattning minska. Tiden för omställningspension, 12 månader, upplevs av många som allt för kort och bör förlängas. Det är en olägenhet att omställningspension ej utgår till den som fyllt . Detta bör rättas till. Logiska och rättvisa skatter Personer som fortsätter på arbetsmarknaden är löntagare och får del av jobbskatteavdraget och därtill sänkta socialavgifter. Ålderspensionärernas ekonomiska situation har, under de socialdemokratiska regeringsåren, släpat efter mer än andra grupper. Därför bör regeringen fortsätta att sänka skatten på pensioner till lägre nivåer, för att rätta till tidigare socialdemokratiska orättvisor.
mot · GX02Sf212 · 2009-09-28 00:00:00 — Föräldrars möjlighet till kontaktdagar i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vårdnadshavares rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar i . Skolan får ofta i samhällsdebatten stå till svars för hur den klarar många andra uppgifter, alltifrån att se till att barnen äter frukost, går till sängs , förstår vikten av att kunna fungera i ett socialt sammanhang m.m. Skolan har ett stort och viktigt ansvar för barnen, men ytterst är barnen föräldrarnas ansvar. För att samspelet hem och skola ska fungera är en nära kontakt mellan föräldrar, lärare och barn av stor vikt. Ett 15 minuters utvecklingssamtal med barn, förälder och lärare per termin, eller skolår, räcker inte för att skapa en verklig kontakt. Vissa barn är lyckligt lottade att ha föräldrar som utan ekonomiska problem kan ta ledigt för att besöka skolan. Andra barn har föräldrar som inte har ekonomiskt utrymme för en sådan dag. Att ge alla föräldrar en reell möjlighet att vara tillsammans med sitt barn en skoldag då och då skulle gagna både barnet, föräldrarna, skolpersonalen och skolmiljön. Före hade föräldrar till barn mellan fyra och rätt till tillfällig föräldrapenning i form av per barn och år. Dagarna kunde utnyttjas i samband med föräldrautbildning, besök i barnets förskola, skola eller fritidshemsverksamhet. Rätten till kontaktdagar avskaffades som ett led i saneringen av statens finanser för att återinföras igen i en något annorlunda form fr.o.m. . avskaffades kontaktdagarna återigen, för att begränsa utgiftsökningarna. (SOU 2005:73) lämnade ett antal förslag till regeländringar, bl.a. om att en förälder till barn som har fyllt fyra men inte ska ha rätt till tillfällig föräldrapenning per förälder och år, s.k. barndagar. Utskottet har tidigare resonerat att avsikten med föräldraförsäkringen är att den ska vara ett stöd för föräldrar till de yngsta barnen (upp till ), dvs. när barnets kontakt- och omvårdnadsbehov är som störst. Sannolikt är behovet större än så, och därför bör man utreda hur man på bästa sätt kan skapa ett utökat, flexibelt sätt för vårdnadshavares möjlighet till kontaktdagar under hela .
mot · GX02Sf213 · 2009-09-29 00:00:00 — Upphävande av sjukpenning vid medicinsk vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av möjligheterna att rätten till sjukpenning ska avse tillfällig arbetsoförmåga av sjukdomskaraktär efter medicinsk bedömning. I Vägledning 2004:2 Sjukpenning och samordnad rehabilitering anges att när det gäller operativa ingrepp har praxis efter hand utvecklats så att anledningen till ingreppet inte tillmäts någon betydelse när det gäller att bedöma sjukdomstillståndet efter ingreppet. Bedömningen ska i stället göras utifrån det sjukdomstillstånd som det operativa ingreppet medfört. Operativa ingrepp som enligt praxis kan ge rätt till sjukpenning är kejsarsnitt, abort, sterilisering, skönhetsoperation och organ- eller vävnadsdonation. En del av de totala utgifterna för både stat och arbetsgivare utgörs av den sjukfrånvaro som uppstår efter ingrepp av icke-medicinsk art, d v s ingrepp som av läkare inte bedömts vara av sådan vikt för den sökande att medicinsk orsak kunnat åberopas. Exempel på ingrepp av denna typ är diverse plastikoperationer operationer som p g a sin icke-medicinska orsak får bekostas privat. Ett antal av de mer populära skönhetsoperationerna innebär en eller ett par veckors konvalescens. Att stat och arbetsgivaren får stå för kostnader för sjukpenning och eventuella kostnader för vikarie kan knappast anses som en rättvis kostnadsfördelning efter ett icke-medicinskt ingrepp. Sjukpenning är en viktig rättighet för den som är sjuk och behöver finansiellt stöd. Men en rimlig avvägning är att den ska avse tillfällig arbetsoförmåga av sjukdomskaraktär och att anledningen till sjukdomstillståndet även ska beaktas för att rätt till ersättning ska utfärdas. Därför bör en vidare utredning ske i frågan med direktiv enligt motionens intentioner. Detta bör ge regeringen till känna.