ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02MJ400 · 2009-10-02 00:00:00 — Märkning av socker i produkter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om märkning av socker i produkter. Medan de svenska hushållen använder allt mindre socker har livsmedelsindustrin blivit den nya storkonsumenten. Den totala sockerförbrukningen håller sig på en stabil nivå, men numera får vi konsumenter i oss av sockret via hel- och halvfabrikat. Innehållsförteckningarna visar ett tydligt mönster: socker, farinsocker, fruktos, druvsocker och sackaros. Det spelar ingen roll om det handlar om köttbullar, kasslergryta, konserverad majs, pilsnerkorv, leverpastej, skivad skinka, kalkon eller kattmat sockret tycks finnas överallt. Det finns till exempel en uppsjö olika sorter av frukostflingor, men ofta inte ett enda alternativ som är osötat. Problemet är att flingor ofta kombineras med fruktyoghurt som även den sötas med socker, något som syns på energimängden. Medan en portion naturell yoghurt har ett energivärde på 355 kJ så är motsvarande siffra för fruktyoghurten 622 kJ. Socker i alltför stora mängder är hälsovådligt. Därför krävs en seriös livsstilsdebatt och en snabb förändring. Annars kommer den redan hårt ansträngda sjukvården att belastas till bristningsgränsen. Övervikten i västvärlden har ökat och diabetes mellitus typ 2, åldersdiabetes, drabbar barn redan i förskoleåldern. Därför är det av stor vikt att konsumenterna ser vilka produkter som innehåller mycket socker genom tydlig märkning. Den har föreslagit att livsmedel märks med ett varningssystem hämtat från trafiksignalsystemet med grönt, gult eller rött för exempelvis fettinnehållet och sockermängden. Detta förslag kan vara ett bra sätt att varna för alltför mycket socker i våra livsmedel. Regeringen bör därför ta initiativ till att utreda ett effektivt och tydligt märknings- och varningssystem för socker i livsmedelsprodukter.
mot · GX02MJ409 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att på bredden påminna svenska folket om vikten av att ta hand om avfall. Återvinning och korrekt hantering av vårt avfall är en del i miljöpolitik, som också ger den positiva effekten att landet blir renare och mer befriat från nedskräpning. Även om återvinningen är väl förankrad hos svenska folket och att de flesta tar ett stort personligt ansvar för sopsortering behöver mer göras av fler. Nedskräpning får inte bara konsekvenser för den omedelbara närmiljön; när avfallet bryts ned i naturen frigörs ämnen som kan påverka ekosystemen och i förlängningen människan. Därför bör man se över möjligheterna att åter upplysa allmänheten om vikten av att hålla landet fritt från nedskräpning och fortsätta på den inslagna vägen att sortera soporna. har en sådan informationskampanj gått under namnet Håll rent.
mot · GX02MJ413 · 2009-10-01 00:00:00 — Samförvaltningsinitiativet inom fisket på tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till införande av det s.k. samförvaltningsinitiativet. Forskningsstationen i Ar på , som också är en del av Högskolan på , bedriver fiskeekologisk forskning. genomfördes på försök lokal förvaltning av fiskbestånd inom tio områden varav var ett. Försöket kallades samförvaltningsinitiativet. Så många intressenter som möjligt (yrkesfisket, sport- och husbehovsfisket, forskningen, , naturvårdsorganisationer samt representanter för ) samlades för att tillsammans svara för förvaltningen av vissa fiskbestånd runt . Tanken var att intressenterna skulle prata med varandra i stället för om varandra. Avsikten var att man skulle få en gemensam bild av verkligheten och därefter fatta beslut om lämpliga åtgärder för ett långsiktigt hållbart nyttjande. Forskningsstationen i Ar var en av initiativtagarna till detta. Efter att samförvaltningsinitiativet ha pågått under 20052006 gjorde på uppdrag av en utvärdering av försöket. Avsikten var att försöket med samförvaltning skulle fortsätta och permanentas. Sedan rapporten hamnade på bord har ingenting hänt. En återstart av Samförvaltningsinitiativet skulle vara positivt för det gotländska fisket, men även innebära en utveckling av verksamheten vid forskningsstationen i Ar. Det skulle innebära att forskningen vid stationen i Ar utvecklades till mer tillämpad forskning direkt riktat mot förvaltningen där olika undersökningar och övervakning av fiskbestånden skulle ingå. Mot denna bakgrund bör regeringen ta initiativ till att det s.k. samförvaltningsinitiativet införs på .
mot · GX02MJ416 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tar initiativ till att djurtransporterna blir kortare. Långa och oacceptabla djurtransporter upprör med all rätt många människor. Den har sagt att djurskyddsfrågorna ska ha hög prioritet under det svenska ordförandeskapet. Trots det händer ingenting. Detta är en fråga som måste drivas kraftfullt. Djurskyddet samlade in 25 000 namnunderskrifter, som kräver kortare djurtransporter och bättre förhållanden under transporten. Det finns få frågor som har så hög prioritet från djurskyddssynpunkt och som engagerar så många. Om inte något görs sviker regeringen både djuren och det svenska folket. Det räcker inte med djurskyddskonferenser utan nu krävs handling. Det finns redan många förslag på hur ska driva djurtransportfrågorna framåt. Jag yrkar på att regeringen skyndsamt tar initiativ i frågan.
mot · GX02MJ417 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av djurskyddets organisation i syfte att skapa ett effektivt och värdigt djurskydd. ligger ansvaret för djurskyddet hos länsstyrelserna. Men den omorganisation som var tänkt att förbättra och förstärka djurskyddet har på många håll i landet inneburit en försämring för att resurserna inte är tillräckliga. Djurskyddet får aldrig vara beroende av en finanskris. Annars klingar jordbruksministerns ständigt upprepade ord "Djuren måste ha det bra" falskt. har på uppdrag av regeringen föreslagit en omflyttning av resurser mellan länsstyrelserna. Men detta är ingen lösning på problemet. Djurskyddsinspektörerna säger själva att de bara hinner med akuta fall och i princip inga rutinkontroller. Att omfördela resurserna löser inte problemet, det flyttar bara runt det. har länsstyrelserna att dela på. Det är uppenbarligen alldeles för litet om verksamheten ska fungera. Rutinkontroller är en viktig del i det förebyggande arbetet för att undvika att djur far illa. Jag yrkar på att regeringen gör en ny översyn av djurskyddsfrågan i syfte att skapa ett effektivt och värdigt djurskydd.
mot · GX02MJ420 · 2009-10-01 00:00:00 — Utsläpp från större fritidsbåtar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av de miljöproblem som drabbar våra skärgårdar och kuster. I källsorterar vi allt hushållsavfall . Kommunerna har gjort stora anläggningsinvesteringar för ändamålet. De flesta invånare är medvetna om vikten av att sopsortera. Allt för att skapa en bättre miljö på land och i närområdet. spolas gråvatten ut i stor skala i skärgården från större fritidsbåtar, vilket medför betydande miljöproblem särskilt på . Allt detta utan att man behöver ta något ansvar eller erlägga en enda krona. Det finns reningssystem för större fartyg. Men för övrigt finns inte några reningskrav alls. Här behövs en skärpning av miljökraven. Jag anser att regeringen bör göra en översyn av detta miljöproblem som finns i våra skärgårdar och längs våra kuster.
mot · GX02MJ421 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av matvaror som säljs i . Både den tidigare och den nuvarande regeringen försöker lyfta fram som ett matland. Det gäller inte minst den ypperliga kvaliteten vi har på våra råvaror. Det är också ett led i att lyfta fram den småskaliga matproduktionen som bl.a. är ett viktigt led i att skapa arbetstillfällen på landsbygden. Vi är allt fler som när vi handlar vill veta vad vi köper. Det kan vara att välja svenska produkter, närodlat eller kravodlat. Det är därför viktigt att informationen ska vara så tydlig att vi kan göra ett eget val när vi handlar. När konsumenterna går till affären och tittar i hyllorna exponeras den ena varan efter den andra som svenskproducerad från början till slut. Det kan vara Lönnebergaskinka, smörgåspålägg m.fl. som, namnet till trots, inte är producerade i . Det är alltför ofta så att råvarorna till produkten kommer från andra länder, t.ex. , eller . Detta känns som falsk marknadsföring. Om konsumenten ska ha en realistisk möjlighet att välja svenska matvaror producerade av svensk köttråvara och av svenska bönder i måste det finnas en tydlig ursprungsmärkning som talar om detta. Ursprungsmärkningen ska naturligtvis vara obligatorisk. Här behövs en uppstramning och en lagreglering.
mot · GX02MJ423 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tremetersregeln vid fritidsfiske med nät. Det svenska kustfisket har en stark tradition för boende längs våra kuster och större insjöar. Möjligheten för kustbefolkning att husbehovsfiska har funnits och är ett viktigt inslag för att upprätthålla en levande kustbygd. minskar antalet husbehovsfiskare som garnfiskar i skärgården. har ensidigt vidtagit åtgärder för kustfisket i riktat mot nätfiske av framförallt sik, där även öring bedöms kunna utgöra bifångst. Förbudet mot att lägga nät för sikfiske på grundare vatten än har inneburit att denna typ av fiske i princip har förbjudits eftersom fisken under lektid söker sig mot grundare vatten för att äggläggning. Möjligheten att fånga sik på djupare vatten är mycket begränsad. Eftersom sik är den mest betydelsefulla husbehovsfisken i har beslut att kraftigt inskränka fiskemöjligheterna därmed starkt begränsat möjligheterna för kustbefolkningens husbehovsfiske. pekar bedömningar på att öringstammen de facto ökar i . Huvuddelen av öringfångsten görs via handredskap. Fritidsfiskarna som fiskar med nät är inte det stora hotet för öringstammen vare sig i eller i andra svenska fiskevatten. Dock är den kustbefolkning som fiskar sik, och i förekommande fall öring, beroende av dessa fångster på ett helt annat sätt än sportfiskare som inte har samma anknytning till den miljö där de verkar. Den ensidiga åtgärden att under vissa tider förbjuda fiske på grundare vatten än drabbar därför lokalbefolkning hårdare än turister och sportfiskare, varför tremetersregeln bör upphöra.
mot · GX02MJ424 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid en kommande översyn av landsbygdsprogrammet bör beakta möjligheten att inom detta främja produktionen av viltbete. Det är nu orkanen med stor kraft drog in över . Skadorna på den sydsvenska skogen var mycket omfattande, och stora arealer skog fälldes. är skogen upparbetad och mycket av hyggena är återbeskogade endera genom plantering eller genom självföryngring. Den obegränsade betestillgången kombinerad med låg jaktaktivitet efter stormen har gjort att älgstammen växer rejält. När betet minskar är risken för stora betesskador i föryngringarna uppenbar. Såväl samhället som enskilda skogsägare har satsat stora resurser i återplanteringen efter . Det är självklart att det ligger i den enskildes intresse att se till så att viltbetet hålls på en acceptabel nivå. Men det är tveklöst också ett samhällsintresse att vi har god tillgång på råvara till den svenska skogsindustrin. Att hålla älgstammen på en kontrollerad nivå är en viktig del komponent för att uppnå detta. Ett annat sätt är att genom olika åtgärder öka tillgången på viltbete. För att göra det på ett verkningsfullt sätt räcker det inte med spridda punktinsatser från enskilda skogsägare, det behövs bredare insatser.
mot · GX02MJ425 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i kommande revideringar av bättre beakta behovet av undanröjande av odlingshinder. Uppfattningen att den biologiska mångfalden är viktig att värna har en stark förankring i det svenska samhället. Det samma gäller värnandet av kulturhistoriskt värdefulla element i landskapet. Därtill vill vi ha ett öppet landskap och en levande landsbygd med livskraftiga företag i den gröna sektorn. I många fall går detta att kombinera, i andra fall blir målkonflikterna mycket tydliga. Det finns många lantbrukare som kämpar med arronderingar som har sin grund i lagaskiftet. Detta som man konkurrerar på en allt mera global marknad. Jag anser att det måste vara möjligt att förbättra arronderingen t.ex. genom att ta bort öppna diken och stenmurar. Detta kan självklart påverka den biologiska mångfalden, men vi tappar produktion, vilket i sin tur leder till att tas ur bruk och därmed förbuskas eller beskogas. Detta leder både till att vi förlorar öppet landskap och biologisk mångfald. Det enda som finns kvar är stenmuren.
mot · GX02MJ429 · 2009-10-06 00:00:00 — Samordning av djurskydd och förprövning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förprövning och djurskydd samordnas på länsstyrelserna. I djurskyddslagens 2 § finns bestämmelser om att utrymmen som ska hålla djur ska förprövas. Den uppgiften har skötts av , och syftet är att byggnaderna ska vara utformade på ett sådant sätt att djurskyddet och djurhälsan inte hotas. Initiativet till förprövningen kom från veterinärt håll, och professor emeritus var starkt pådrivande. Förprövningen har varit betydelsefull för framför allt större stallar som svinstall och kycklingstall där klara förbättringar har skett sedan förprövningen kom till. Utrymmena har blivit större och bättre anpassade till djurens behov. Luftkvaliteten har blivit bättre och många av bestämmelserna handlar just om ventilation. I vissa fall är föreskrifterna mycket detaljerade, i andra fall anges mått och dylikt som en rekommendation. Men förprövning gäller även mindre gårdar med betydligt färre djur. Som exempel kan nämnas att fem hästar räcker för att stallet ska förprövas. Det gäller hela stallet den dagen den femte boxen byggs, även om hästar hållits i de första fyra boxarna . Syftet med förprövningen är alltså att garantera att stallar har en sådan utformning att djurskydd och djurhälsa inte äventyras. Bestämmelserna är inte till för sin egen skull, utan för djurens. Men djurskyddslagstiftningen i övrigt har tidigare legat på kommunerna; samverkan mellan och kommunen har inte skett. Man har som exempel inte samordnat besök och tillstånd, utan respektive myndighet har skött sitt. verkar det ganska självklart att ändra detta! För en djurhållare kan förprövningen upplevas som mycket teknisk och kopplingen till djurens välbefinnande helt saknas. De inspektörer som har hand om förprövningen och åker på gårdsbesök har inte med självklarhet kunskap om djur och deras beteenden. Man ser till byggnaden. Men avsikten med förprövningen var ju att ge djuren ett gott djurskydd och möjlighet till god hälsa. När kontroller och dylikt sker där djuren finns på gården borde det därför vara naturligt att förprövningen och djurskyddet kopplas ihop. när både förprövning och djurskydd ligger organiserat på har detta blivit inte bara möjligt, utan högst önskvärt. Genom att samordna förprövning och djurskydd kommer förprövningen att kännas mer relevant för djurägaren och även djurskyddet kan bli fullödigare. Förprövningen kan på ett annat sätt än tidigare ta sin utgångspunkt i djurskyddet, och genom samordning finns både den byggnadstekniska och den djurskyddsmässiga kompetensen på plats vid besiktningar. För djurägaren, som i de allra flesta fall har djurens bästa för ögonen, ökar förståelsen för de krav myndigheten ställer, eftersom de bättre än tidigare utgår från det som är syftet med djurskyddslagen djurens väl och ve.
mot · GX02MJ430 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uttryckligt skydd i lagen för djur mot att utnyttjas sexuellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för djur mot att utnyttjas i pornografiska sammanhang. Det är väl känt att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning, och veterinärernas samarbetsorganisation har reagerat. På Internet sprids bilder där djur utnyttjas sexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna i . Enligt min mening är dessa signaler tillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat. djurskyddslag fanns en paragraf med ett rakt förbud mot sexuellt utnyttjande av djur, det vill säga ett förbud mot tidelag. Djurskyddslagen saknar ett sådant direkt förbud, vilket är olyckligt. Enligt min mening bör ett förbud mot sådant utnyttjande införas. Paragrafen bör även vara straffsanktionerad. Jag anser också att åtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografiskt material, särskilt bildmaterial. Justitiekanslern har i ett pm för dragit en parallell mellan barnpornografi och djurpornografi. Justitiekanslern pekar på att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. I vissa sammanhang, bland annat i betänkande 17 från /03, har det gjorts gällande att ett förbud mot framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material skulle vara ett alltför stort ingrepp i yttrandefriheten. Mot bakgrund av de välmotiverade förbuden mot barnpornografi, djurs utsatta ställning och dagens förekomst av djurpornografiskt material har jag svårt att se det påstådda. I flera andra europeiska länder finns lagar mot sexuellt utnyttjande av djur och mot djurpornografi. Också i våra nordiska grannländer förs en debatt om att förbjuda sexuellt utnyttjande av djur eller så existerar redan lagstiftning. I kan spridning av djurpornografi ge upp till fängelse och i kan samma brott enligt den norska strafflagen ge fängelse.
mot · GX02MJ433 · 2009-10-01 00:00:00 — Materialåtervinning i stället för förpackningsåtervinning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra insamlingssystemet så att förpackningsåtervinning i stället blir materialåtervinning. Då producentansvaret för förpackningar infördes valde näringslivet att lösa insamlingen av förpackningar genom att sätta upp återvinningsstationer till vilka hushållen kan lämna det utsorterade materialet. För att göra det möjligt att placera ut återvinningsstationer på lämpliga platser bistår kommunerna näringslivets serviceorganisation, Förpacknings- och tidningsinsamlingen, med lokaliseringsförslag. För att anpassa insamlingssystemet till lokala förhållanden är Förpacknings- och tidningsinsamlingen ålagd att samråda med kommunerna. Förpackningar återvinns på tre olika sätt: återanvändning, materialutnyttjande och energiutvinning. Återanvändning innebär att förpackningen återfylls eller återanvänds i samma syfte som tidigare, medan materialutnyttjande är en upparbetning i produktionsprocessen till det ursprungliga eller andra ändamål (förordning 1997:185). Energiutvinning innebär att materialet förbränns och alstrar energi. Till skillnad mot den förpackningsåtervinning man har så har man i provat ett nytt insamlingssystem som bygger på materialåtervinning. Det betyder att exempelvis stekpannor ska kunna kastas tillsammans med konservburkar och att trasiga plastleksaker ska kunna kastas med plastflaskor. Tanken är att öka materialåtervinningen och även göra det enklare för hushållen att återvinna.
mot · GX02MJ435 · 2009-10-05 00:00:00 — Nationell strategi för ökad animalieproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en nationell strategi för ökad svensk animalieproduktion. Jordbruksminister har lanserat idén om som matland. Det är en utmärkt idé där grunden är att människor som bor och verkar på landsbygden ska ges möjligheter att förverkliga sina idéer och att driva företag på landsbygden. Även om tanken är god så finns det ett stort problem som vi inte kan blunda för. Det är det faktum att animalieproduktionen krymper. Det blir allt svårare att bedriva animalieproduktion på grund av stränga djurskyddskrav, högt kostnadsläge, låga produktpriser och möjligen en inte optimal livsmedelsindustri samt en osund konkurrens från import från länder med helt andra (mildare) miljö- och djurskyddsregler. Detta trots att visionen med som det nya matlandet är att skapa förbättrade förutsättningar för livsmedelsexport och ökad konkurrenskraft för livsmedelsföretagen samt att främja regional och lokal matkultur som leder till tillväxt och fler jobb. har en tradition av att vara ett land med självförsörjning av jordbruksprodukter och om överskott skulle uppstå så var det tänkt att uppstå som spannmål. Det är möjligen några av orsakerna till att vi stod ganska handfallna i samband med inträdet i EU och de därmed öppnade gränserna. Vi klarade oss länge på en fallande krona men till slut hann verkligheten i kapp oss. Helt klart är att konkurrensen för svenska företag inom jordbrukssektorn ökat. är lönsamheten hårt pressad och vi är långt ifrån självförsörjda på animalieprodukter. Ser vi till siffror från Svensk köttinformation och Svensk fågel ligger självförsörjningsgraden och årsproduktionen på följande nivåer: Konsumtion i kg per capita Ökning i kg sedan EU inträdet Som synes finns här en betydande potential och det är även så väl att den svenska konsumenten äter allt mer animalieprodukter. Problemet är att denna ökande marknad går förbi de svenska producenterna och därför måste vi, om visionen om som matland ska bli verklighet, säkerställa att svensk animalieproduktion ges möjligheter att växa. Det är alltså tydligt att det finns en stor och växande marknad för animalieprodukter. Det är även så att fler djur leder till en ökad efterfrågan på foder, vilket i sin tur garanterar att vi bevarar det öppna landskapet. Det är även i enlighet med arbetslinjen. En ökad animalieproduktion leder till en växande och inte som krympande inhemsk livsmedelsindustri. Det är en produktion som till sin natur är personalintensiv och därför är potentialen för fler jobb betydande. Det ligger även i linje med flera av de sexton nationella miljömål som antagit och då främst miljömål nummer tretton Ett rikt odlingslandskap. Av de skäl som här redovisats behöver som nation få till stånd en kraftsamling för att öka den inhemska animalieproduktionen.
mot · GX02MJ440 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ompröva möjligheterna att inrätta en särskild djurskyddsbalk. inrättades och hade det övergripande ansvaret för att säkerställa att djur har ett gott skydd. Innan inrättades var ansvaret för djurskyddsfrågorna delat på och , vilket ibland kunde skapa viss otydlighet. Det bästa sättet att bevaka djurskyddsfrågorna hade varit att bevara . Utredningen om myndighetsstrukturen inom livsmedelskedjan är klar och regeringen har aviserat i årets budgetproposition att det inte blir någon ny myndighet. Men det finns andra sätt att öka effektiviteten och underlätta en mer enhetlig hantering av djurfrågorna. Ett sätt vore att skapa en egen balk i lagen som utgår från djurens rättigheter, ungefär på samma sätt som dagens miljöbalk fungerar. Med anledning av ovanstående bör regeringen ompröva möjligheterna att inrätta en särskild djurskyddsbalk.