ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02Fi313 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hindra konkurrensbegränsande statsstöd och skadliga företagssubventioner. Allmänna subventioner till företag har skadliga effekter. Därför har och Europeiska unionen bestämmelser som syftar till att hindra sådana subventioner. EG-rättens regler mot statsstöd, som har verkan i hela unionen, utgör den viktigaste delen i dessa bestämmelser. Tack vare förbudet mot statsstöd kan en sund konkurrens upprätthållas, vilket leder till välfärdsvinster för hela samhället. Reglerna motverkar också ett ineffektivt nyttjande av allmänna medel. bör på alla sätt motverka företagssubventioner och verka för att statsstödsreglerna i EG-rätten följs samt att respekten för statsstödsreglerna upprätthålls. Som en del i detta är det viktigt att tillämpar dessa regler i som vi kräver av andra medlemsländer att följa reglerna och de domslut som fattas utifrån dessa regler. bör dessutom med kraft verka på ett globalt plan för att hindra statsstöd. Det är en viktig del i arbetet att skapa en öppnare värld med en fungerande handel och en sund och rättvis konkurrens. Genom att med full kraft upprätthålla en nolltolerans mot konkurrensbegränsande statsstöd i stärker vi våra möjligheter att verka för att sådana statsstöd minimeras i andra länder.
mot · GX02Fi315 · 2009-10-06 00:00:00 — Fri flytträtt på spar- och försäkringsprodukter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri flytträtt på spar- och försäkringsprodukter. Enligt en nyligen publicerad opinionsundersökning om flytträtt på pensions- och försäkringsprodukter vill nio av tio svenskar ha lagstadgad rätt att byta pensionsförvaltare. Kunskapen är dock låg om att denna rätt saknas . Av de tillfrågade trodde sig ha rätt att fritt byta förvaltare på hela sitt pensionssparande vilket inte stämmer. Rätten att byta förvaltare gäller enbar sparande som inbetalats efter , 2006. Sparare har en grundläggande rätt att kunna rösta med fötterna och att utan otillbörligt negativ inverkan av avgifter eller skatter kunna byta förvaltare av sitt kapital om man är missnöjd med förvaltningen. En fri flytträtt på samtliga spar- och försäkringsprodukter bör finnas, liksom att reavinstskatten vid fondbyten eller aktiebyten i ett långsiktigt sparande kan skjutas upp. Investeringskonton bör införas som är befriade från kapitalbeskattning så länge pengarna förräntas, men beskattas då pengarna tas ut för att användas till andra ändamål.
mot · GX02Fi319 · 2009-10-05 00:00:00 — Miljöanpassade resor i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöanpassade resor i offentlig sektor. Hur vi transporterar oss påverkar koldioxidutsläppen. Tåg koldioxid per personkilometer (medelvärde för svenska tåg 2001). Samåkning koldioxid per personkilometer (räknat på tre personer/bil). Bil/taxi koldioxid per personkilometer (genomsnittlig svensk bilpark). Flyg koldioxid per personkilometer (svensk inrikestrafik, beläggning). Flygets utsläpp av kväveoxider och svaveloxider bidrar till nedbrytning av ozon. Utsläppen har också en försurande effekt. Även den vattenånga och partiklar som flyget avger ökar växthuseffekten, bland annat genom att det påverkar molnbildningen. FN:s klimatpanel bedömer att flygets totala klimatpåverkan är 24 gånger starkare än om vi enbart räknar med koldioxid. Man har inte klart för sig hela bilden av flygets miljöpåverkan i luften och på land. Flygets, liksom hela transportsektorns, utsläpp ökar påtagligt . Medan EU:s totala utsläpp minskade ökade utsläppen av växthusgaser från EU:s internationella luftfart . Tjänsteresor och kontakter är en viktig del för den offentliga sektorns utveckling och arbete, men har valet av kommunikationssätt ofta präglats av slentrian och i vissa fall av obetänksamhet. Det är viktigt att också de offentliganställdas resande i allt större utsträckning skall utgå från ett miljötänkande. För att uppnå detta borde det inrättas en resepolicy för att öka insikten om möjligheterna att minska klimatpåverkan och därmed leda till ett förändrat resebeteende. Flygresor inom tjänsten står för en stor del av utsläppen av växthusgaser. Tjänstemän och politiker i stat, kommuner och landsting som reser till möten och andra angelägenheter borde därför i större utsträckning välja mer miljövänliga alternativ. Alla resor inom och borde ske med tåg och att använda sig av videokonferens kan kraftigt minska antalet längre flygresor.
mot · GX02Fi320 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla statsbudgeten till att bli helt jämställdhetsintegrerad. I slås fast att jämställdhet ska råda mellan kvinnor och män på livets alla områden. Indirekt innebär detta att ekonomiska resurser ska fördelas rättvis mellan könen. I Plattform för Action, FN:s kvinnopolitiska handlingsprogram togs beslut om att alla budgetar ska vara jämställdhetsintegrerade. I handlingsprogrammet sägs tydligt att en budget ska ha ett konsekvent, synligt och genomtänkt könsperspektiv som gör det möjligt att säkra en utveckling till en jämställd värld. Vi vill understryka vikten av en medveten analys som tydliggör hur resursfördelningen av statsbudgeten kommer kvinnor och män till del, men också hur resursfördelningen möter kvinnors och mäns behov och preferenser. Därför bör arbetet med att utveckla statsbudgeten så att den blir helt jämställdhetsintegrerad.
mot · GX02Fi321 · 2009-10-01 00:00:00 — Utvärdering av IT-projekt i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera IT-projekt i den offentliga sektorn. har ett stort antal lyckade och mindre lyckade IT-projekt genomförts av myndigheter och andra aktörer inom offentlig sektor. Framgångsrika exempel som pekas ut är bland annat projekt hos och . Uppmärksamheten som riktas mot mindre lyckade projekt är med rätta stor, men troligen inte tillräcklig då lärdomar från de framgångsrika projekten hade kunnat användas för att förhindra skenande kostnader och förseningar. Bara har exempelvis Försvarsmakten, , en myndighet med ansvar för anmälan till högskoleutbildningar och flera andra myndigheter varit i blåsväder med anledning av IT-projekt. Enligt uppgifter i branschtidningar kan IT-kostnaderna för komma att bli för ett projekt att använda ett så kallat affärs- och resursplaneringssystem för utbetalningar av bidrag. Försvarsmaktens projekt att få ordning på sin ekonomi har också varit omskrivet. har icke-fungerande system gjort att det varit risk för att Försvarsmakten inte skulle kunna inkomma med ekonomiska rapporter av god kvalité och till staten, betala räkningar och tillse att de anställda får lön . Ytterligare ett exempel är en myndighet med ansvar för högskolestuderandes val av utbildningar och högskolor har en hemsida som i rad kraschat när sista anmälningsdag närmat sig. I en del fall har utvärderingar av enskilda projekt genomförts (av egna myndigheten eller av Statskontoret) men vad som tycks vara nödvändigt är en särskild arbetsgrupp som arbetar myndighetsövergripande. Att kalla detta för en kan vara befogat i en del fall där kostnaderna, leveranstiden och resultatet blivit långt från de ursprungliga planerna. Med bättre kontroll över framtida IT-projekt och dokumenterade lärdomar från framgångsrika genomförda projekt finns en potential att spara stora summor pengar för skattebetalarna som servicen kan förbättras genom enklare och effektivare tjänster. En arbetsgrupp bör därför tillsättas för att utvärdera IT-projekt i offentlig sektor.
mot · GX02Fi322 · 2009-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för individuell återbäring av kommunal- och landstingsskatt vid överskott. Regering och riksdag har på ett förtjänstfullt sätt prioriterat jobblinjen genom bland annat jobbskatteavdragen, som medfört skattelättnader för främst låg- och medelinkomsttagare. Även alliansstyrda kommuner och landsting skulle vilja verka för ett sammantaget rimligare skatteuttag av medborgarna från sitt ansvar för den totala skatteuppbörden i samhället. Problemet är att det på förhand är svårt att veta hur bokslutet faller ut. Det finns alltid en risk att det blir under- eller överskott. Kommunallagen kräver att budgeten ansvarsfullt balanseras, finansplaneras och budgeteras vanligen så att de förväntade inkomsterna överstiger de förväntade utgifterna. Resultat bör därmed vara om kommunen för en ansvarsfull politik- att kommunerna i regel gör ett överskott. Med andra ord så tar ansvarsfulla kommuner i regel ut högre skatter än vad som egentligen krävs för de planerade utgifterna. Men trots att det närmast är regel för kommunen att på förhand ta in mer skatt än man egentligen tror sig behöva så är det olagligt för samma kommun att i efterhand betala tillbaka den överbeskattning som man gjort sig skyldig till. Detta bör vi ändra på, genom att ge primär- och landstingskommuner med överskott i sitt bokslut möjlighet att återföra överskottet direkt till skattebetalarna i form av skatteåterbäring. Vi vill därför att ger regeringen tillkänna att föreslå att lagen bör ändras så att kommunerna ges rätt att få besluta om återbetala ett konstaterat överskott i bokslutet i form av återbäring av inbetalda skattemedel till kommunmedborgarna.
mot · GX02Fi323 · 2009-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna enligt uppställning: Nytt anslag Traineeprogram i välfärden Nytt anslag Riktat statsbidrag till förskolan När arbetslösheten växer drabbas hela samhället. De arbetslösa får mindre inkomster, samhället får lägre skatteintäkter. Klyftorna växer och välfärden drabbas. I detta läge väljer regeringen att sänka skatten på lånade pengar och därmed ytterligare försvaga de offentliga finanserna och öka statsskulden. Detta sker i ett läge när många kommuner och landsting tvingas säga upp personal i välfärden. Vi socialdemokrater ser med mycket stor oro på kommunernas ekonomiska utveckling och hur den försvagade ekonomin påverkar välfärdens kärna på både kort och lång sikt. Regeringen lånar pengar för att sänka skatten och de pengar som kommer kommunerna till del är begränsade och kortsiktiga. Detta gör att kommunerna står inför mycket svåra förutsättningar, vad gäller både att få resurserna att räcka till och att kunna planera . Vi socialdemokrater vill istället stärka ekonomin för kommunerna enligt följande: Tabell Socialdemokraternas investeringar i kommunsektorn Resurser till mer personal Bättre kvalitet i sjukvården Mer personal och mindre klasser i skolan Riktade satsningar till kommunerna Totalt uppgår kommunsatsningarna till 2010, drygt 7miljarder kronor 2011 samt 2012.
mot · GX02Fi324 · 2009-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avslår regeringens förslag om ett bemyndigande till regeringen att besluta om en kredit till på högst . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatta förhandlingar med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkning av . anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt uppställning: Nytt anslag: Praktik i statliga myndigheter Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ska bemyndiga regeringen att besluta om en kredit till på högst . Regeringen lämnar dock ingen information om hur villkoren för denna kredit till ska utformas, utan hänvisar endast till att det ska bestämmas i samarbete med övriga nordiska långivare och . Regeringen redogör dock inte heller för sina utgångspunkter inför dessa förhandlingar. Vi socialdemokrater vill att ska bidra till att stabilisera den ekonomiska utvecklingen i våra grannländer, och är därför i grunden positivt inställda till att ska beviljas en kredit. Men vi vill ha ett betydligt bättre beslutsunderlag om lånevillkoren innan vi är beredda att ge regeringen ett bemyndigande. Därför föreslår vi att nu tillkännager för regeringen vad som här anförs om fortsatta förhandlingar med . Det kommande lånebehovet ska beaktas i beslut om statsbudgeten, och regeringen ska återkomma till i en särproposition när lånevillkoren föreligger för ett beslut om ett bemyndigande vad gäller kredit till . Effektivisera i statliga myndigheter Underskotten växer nu snabbt på grund av den oansvariga borgerliga politiken. Regeringen sänker skatterna med , vilket gröper ur vår ekonomi. För att bekämpa underskott och jobbkris krävs tuffa prioriteringar. Det som inte ger jobb måste stå tillbaka. Resurserna behöver användas effektivt. Det handlar om att vrida och vända på varje skattekrona, att skapa fler gemensamma administrativa lösningar, fler gemensamma upphandlingar och ökad samlokalisering. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att sätta igång ett tvåårigt projekt om offentligt etos i statsförvaltningen. Vi menar att detta projekt är ett exempel på en utgift som bör dras in för att värna statsfinanserna. För att värna varje skattekrona vill vi ge i uppdrag att öka den statliga inköpssamordningen till 2012 och avsätter därför för detta . Sedan finanskrisen briserade har både och fått en kraftigt förhöjd arbetsbörda. Vi socialdemokrater föreslog redan i förra höstens budgetmotion att anslag skulle utökas med anledning av detta. Vi välkomnar att regeringen nu ökar anslag, och följer noga utvecklingen och är beredda att återkomma med förslag på ytterligare resurser om det skulle behövas. får nu hantera ett stort antal statliga krediter och myndighetens ansvar har ökat betydligt under den pågående finanskrisen. Vår övergripande bild är att i grunden sköter detta arbete på ett bra sätt, men vi konstaterar att insynen för i arbete är otillräcklig. Därför menar vi att bör förstärkas med representanter från majoritet och opposition.
mot · GX02Fö214 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerhetsnämnder. Enligt svensk lag skall allmänheten ha möjlighet att få insyn i det kärntekniska säkerhets- och strålskyddsarbetet. Därför finns det en lokal säkerhetsnämnd i varje kärnkraftskommun. Ledamöterna i lokala säkerhetsnämnden utses av regeringen efter förslag från kommunstyrelsen i respektive kommun. Samtliga ledamöter och ersättare i säkerhetsnämnden är kommunpolitiker. Nämnden skall upprätthålla täta kontakter med det lokala kärnkraftverket, (), () samt med den berörda . Enligt förordning (2007:1054) med instruktion för lokala säkerhetsnämnder vid kärntekniska anläggningar skall den lokala säkerhetsnämnden framför allt fokusera på fem områden: Följa det kärntekniska säkerhets- och strålskyddsarbetet, i synnerhet vid den anläggning som nämnden är utsedd för. Inhämta information om det kärntekniska säkerhets- och strålskyddsarbete som har utförts eller planeras vid anläggningen. Inhämta information om planeringen av beredskapen mot kärnenergiolyckor vid anläggningen. Ställa samman material för information om säkerhets- och strålskyddsarbetet och beredskapsplaneringen. Svara för information till allmänheten, myndigheter och institutioner på det lokala planet om säkerhets- och strålskyddsfrågor samt frågor om planeringen av beredskapen mot kärnenergiolyckor. I finns fem lokala säkerhetsnämnder, en i varje kommun med ett kärnkraftverk eller en kärnteknisk anläggning. Nämnderna är statliga, utsedda av regeringen men består av kommunpolitiker. Nämnderna får var, pengar som inte behöver redovisas. Då de ledamöter som utses till säkerhetsnämnder är politiker utan särskilda sakkunskaper om kärnkraft kan de emellertid inte heller förväntas att alltid ha den kompetensnivå som ibland krävs för uppdraget. Dock förväntas varje ledamot vara välinformerad och de frågor som nämnden inte har tillräckliga kunskaper om för att kunna besvara vidarebefordras till olika experter, vilket ytterligare försvagar nämndens ställning. Säkerhetsnämnder kan säkert fylla en viktig funktion i att vara en länk mellan kärnkraftverksindustrin och allmänheten, vilket var tanken från början, men då skall det finnas en tydligare grund för dess uppdrag, krav på redovisning och bygga på närhetsprincipen och ett större inslag av frivillighet i motsats till dagens system där regeringen utser ledamöterna. har tyvärr också säkerhetsnämnderna allt mer utvecklats till en diskussionsklubb utan verklig handlingskraft eller möjlighet till ansvarsutkrävande. Därför är det hög tid för en översyn av våra svenska säkerhetsnämnder.
mot · GX02Fö217 · 2009-10-01 00:00:00 — Dessa forskare har fram till nästan helt utestängts från möjligheten att få anslag för den forskning de har sett som motiverad utifrån den problembild de sett. Att forskningen på området till stor del finansieras via de stora multinationella elektronikföretagen är troligen en del av förklaringen till detta. Tyvärr har vi därför tappat av nödvändig kunskapsutveckling kring hälsokonsekvenser av icke-joniserande strålning. Det är nu dags att ändra på detta. Regeringen bör i de regleringsbrev som kommer att skrivas med anledning av det årliga budgetbeslutet ge tydliga uppdrag till våra universitet att råda bot på den stora kunskapslucka som finns på detta område. Forskningen om hälsokonsekvenser av icke-joniserande strålning bör finnas med bland de områden regeringen pekar ut som viktiga målområden för nödvändig kunskapsutveckling. bör därför ge regeringen till känna som sin mening vad som ovan har anförts om behovet av en ökad satsning på forskning kring hälsoeffekter av icke-joniserande strålning.
mot · GX02Fö218 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler för brandtätning. Egenkontrollen fungerar inte tillfredsställande i byggbranschen, vare sig det gäller produkter, utförande eller dokumentation som används vid brandtätningar och brandskydd vid ny- och ombyggnad. finns föreskrifter och rekommendationer om brandskydd, men en lucka i lagen gör att utförande av brand- och gastätningar inte regleras inom detta område. Representanter för och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i olika sammanhang påvisat detta utan resultat. hade uppdraget 2008 att till regeringen ge en samlad bild och bedömning av olycksutveckling och säkerhetsarbete i . Resultatet av denna utredning blev att den totala samhällskostnaden för bränder som inträffade i beräknas till penningvärde. En stor del av dessa kostnader (egendomsskador och sjukvårdskostnader) skulle avsevärt minska om man såg över regelsystemet, både lagstiftning och kontrollsystemet. Det handlar om brandtätningar så att byggnaders brandceller är intakta vid ny- och ombyggnation, vilket skulle förhindra spridning av brand- och rökgas. Vid ny- och ombyggnad borde kontrollsystemet utformas så att byggherren eller beställare ska kunna visa upp en dokumentation över hur brandtätningar utförts mellan brandceller gällande el, VVS och ventilation. Dokumentationen ska ha uppgifter om vilka material som använts och att dessa ska vara av godkänd tillverkare gällande kvalitets- och miljöledningssystem ISO 14001 och 9001-certifikat, vilket garanterar att produkterna är testade och godkända av . Vid varje genomföring där brandtätning är gjord ska finnas en etikett som anger tätningens typbetäckning, brandteknisk klass, tillverkare, installatör och datum för montaget. borde vara det organ som kontrollerar att brandtätningar är gjorda på ett fackmannamässigt vis samt att dokumentation har upprättas. Detta system finns i och det fungerar utmärkt i motsats till , där egenkontrollen ska reglera detta. När egenkontrollen inte fungerar, får det katastrofala följder när brand uppstår. Eftersom en omarbetning nu sker av byggregler och ska ut på remiss borde man kunna få till stånd en förändring relativt snabbt inom detta område.
mot · GX02Fö221 · 2009-10-01 00:00:00 — Försvarsmaktens hundtjänstenhet och hundavelsstationen i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hundavelsstationen i . gjordes en utredning Hundgöra att göra hundar som gör nytta (SOU 2005:75). Utredningen föreslog bland annat att staten skall ansvara för att det i produceras tjänstehundsämnen i tillräcklig omfattning och av tillräckligt god kvalitet så att de statliga tjänstehundsanvändarnas behov av egna tjänstehundar kan tillgodoses på såväl kort som lång sikt. Vidare föreslog utredningen att ett avelsprogram upprättas och att regeringen skall skapa en organisation som ansvarar för detta. Försvarsmaktens hundstjänstenhet (FHTE) har en av sina avdelningar belägen i , Hundavelsstationen. Enligt regeringsbeslut skall Försvarsmakten lokalisera den avelsverksamhet som svarar mot myndighetens behov av tjänstehundar till . Staten finansierar och ansvarar för tjänstehundsverksamheten som finns inom flera olika sektorer i samhället, bland annat polisen, tullen, försvaret och som ledarhundar till synskadade. Etableringen påbörjades och avdelningen påbörjade avelsarbetet med eget avelsmaterial 2005. Tiden för uppbyggnad av en avelsbas på cirka 80 tikar och cirka 15 hanhundar beräknades till . Volymen på avelsmaterialet krävs för att kunna sluta populationen utan att inavelsgraden påverkas negativt. En sluten population är nödvändig för att säkerställa kvaliteten på tjänstehundar. Avdelningen i ansvarar för avelsplanering, valpning och ansvar för valpar fram till test. Uppdraget innefattar även rekrytering av fodervärdar, placering av hund hos fodervärd samt support hunden är placerad hos fodervärd. När hunden är sker ett lämplighetstest. I samband med detta övergår ansvaret till enheten i där grunddressyr av godkända hundar sker. tillsattes återigen en ny utredning som ska utvärdera om det nya systemet för upphandling och placering av ledarhundar som trädde i kraft har fått avsedda effekter. Den ska också kartlägga vilka åtgärder som har vidtagits eller vidtas för att stimulera privata uppfödare att avla fram hundar som är lämpliga som tjänstehundar. Utredningen ska också analysera vilka incitament och vilket stöd som eventuellt kan behövas för att få privata hunduppfödare att driva avel med och föda upp tjänstehundsämnen samt lämna förslag till hur ett system för att stödja och främja privat avel och uppfödning ska utformas. Avdelningen i har ca 15 anställda. Eftersom verksamheten har stor betydelse för det svenska samhället är det viktigt att staten garanterar fortsatt verksamhet i . Verksamheten är angelägen av sociala och samhällsekonomiska skäl, men behövs också av regionalpolitiska skäl. Försvarsmakten har varit och är en viktig arbetsgivare i en liten inlandskommun. Med anledning av ovanstående bör regeringen ge Försvarsmakten i uppdrag att vara huvudman för tjänstehundsförsörjning enligt SOU 2005:75 med fortsatt etablering i .
mot · GX02Fö225 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer för materielförsörjning till Försvarsmakten. Det råder inga delade meningar om att Försvarsmakten skall ha materiel av god kvalitet och mängd i förhållande till ställda krav och behov. Det är av vikt att har motsvarande materiel som de länder vi samarbetar med och att den är funktionssäker och tillgänglig. Vid en jämförelse mellan att utveckla egna system och att köpa redan färdigutvecklade måste de långsiktiga ekonomiska konsekvenserna utvärderas. Materiel och vapensystem har en livslängd på mellan femton och . Vad kostar underhåll, reservdelar, uppgraderingar? Hur organiseras vidmakthållandet? Vilken tillgänglighet uppnås? Således bör materielförsörjningsstrategin vara följande: I första hand anpassa och funktionsutveckla existerande utrustning. Därefter välja det alternativ som blir billigast ur ett totalt livscykelperspektiv (LCC) köpa färdigutvecklat från hyllan, utveckla i samarbete med annan nation eller