ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02C462 · 2009-09-30 00:00:00 — Ersättning till närboende vid vindkraftsetablering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur närboende kan ersättas för sjunkande marknadsvärden på sina fastigheter i samband med vindkraftsetableringar. har lagt fast en ram för möjlig framtida vindkraftsutbyggnad. Om denna ram utnyttjas fullt ut kommer åtskilliga tusen nya vindkraftverk att byggas runt om i landet. Kommunerna har vetorätt när det gäller vindkraftsetablering, men de lär sannolikt tillstyrka de flesta etableringar om bara vissa minimiavstånd till befintlig bebyggelse respekteras. Tyvärr är det så att även om ett vindkraftverk sätts upp eller mer från en bostadsbyggnad så upplever många att vindkraftverket stör i form av buller, solreflexer, skuggor med mera. Och oavsett om det handlar om faktiska eller bara befarade eller rent av inbillade störningar så påverkar en vindkraftsetablering därmed marknadsvärdet på kringliggande fastigheter. Om riksdag och regering anser att det är av stor vikt för att så många nya vindkraftverk etableras borde man se över om staten alternativt vindkraftverkets ägare ska ersätta närboende fastighetsägare för de bestående minskningar i marknadsvärde som vindkraftsetableringen medför.
mot · GX02C466 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i namnlagen. Det kan på goda grunder ifrågasättas varför staten ska reglera vilka namn som föräldrar får döpa sina barn till, hur man får byta namn eller hur makar ingår namngemenskap. Den svenska namnlagen bör därför ses över i syfte att förenkla så mycket som möjligt. Det finns dock anledning att t.ex. skydda immaterialrättsligt skyddade namn och släktnamn och därför bör det finnas kvar en namnlag. När det gäller makars möjlighet att ta ett gemensamt mellannamn är dagens namnlag en ren klåfingrighet från statens sida. förbjuds att båda tar den ena makens efternamn som gemensamt efternamn och den andra makens efternamn som gemensamt mellannamn. Namnlagen är också uppbyggd utifrån att hela har samma namnkultur, men så är inte fallet. Enligt 13 § tredje punkten i namnlagen är det förbjudet att ta ett efternamn som är ett allmänt känt utländskt efternamn. Detta hindrar t.ex. en i att ändra till det gamla släktnamnet eftersom är ett allmänt känt utländskt efternamn. Att varit danskt tar inte namnlagen hänsyn till.
mot · GX02C488 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvotering i bolagsstyrelser. skickade () och jämställdhetsminister () ett brev till 342 valberedningar för att förhöra sig om hur de arbetade med att få en jämnare könsfördelning i styrelserna. I brevet ställdes inga krav, endast en stilla undran i största allmänhet. Endast 77 besvarade brevet. Så litet är intresset i styrelserna och så litet är intresset i regeringen att avsvär sig allt ansvar för att bolagen har dålig könsfördelning. och regeringen kan inte ha mer fel. riksdag har antagit det övergripande jämställdhetspolitiska målet: Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. riksdag och regering har medborgarnas uppdrag att värna och fördjupa demokratin. En av förutsättningarna för att ett samhälle ska kunna betraktas som reellt demokratiskt är att kvinnor och män har samma möjligheter till ett brett och jämlikt deltagande på alla samhällsområden. I råder inte jämställdhet. Kvinnor som grupp är utsatt för en systematisk diskriminering. Det är ett demokratiskt problem. När regeringen väljer att blunda för näringslivets oförmåga att släppa in kvinnorna i bolagsstyrelserna ger regeringen upp en heltäckande kamp om jämställdhet inom alla samhällsområden. Regeringen accepterar att det finns delar i samhället där kvinnor inte ges samma möjligheter som män. Det är att vända landets alla kvinnor ryggen. Det är också att godta myten att det inte finns tillräckligt många kompetenta kvinnor för att besätta hälften av platserna i styrelserummen i de stora bolagen. I infördes lagstiftning om kvotering till styrelser som innebär att av vartdera könet ska vara representerat i de stora bolagens styrelser. Det målet är i det närmaste uppnått. Den nya lagstiftningen uppfattas numera, efter skepsis och motstånd inledningsvis, som positiv i alla läger. Mönstren har brutits och farhågan att kvinnor skulle komma att betraktas som tillhörande ett B-lag har kommit på skam. står på tur. Där har förslag om könskvotering i styrelserna i de börsnoterade bolagen lagts fram i en utredning från familjeministern . Förslaget kommer att diskuteras i det franska parlamentet . Vi har kunnat konstatera att näringslivet saknar vilja och förmåga att självt åstadkomma en jämn fördelning av kvinnor och män i bolagsstyrelserna. Slutsatsen är att det krävs ny lagstiftning för att åstadkomma en förändring. Ytterligare en slutsats är att den sittande borgerliga regeringen har abdikerat i frågan och att det därför krävs även en ny regering för att sätta fart på jämställdhetsarbetet igen.
mot · GX02C489 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av byggkostnader i nyproduktion. Människor måste ha en bostad. Människor måste ha råd med en bostad. saknas bostäder till rimliga hyror för människor med lägre inkomster. I de lägre inkomstskikten finns en hel del pensionärer, studenter, unga vuxna och även familjer. Det måste finnas både smålägenheter och lägenheter med större boytor där hyreskostnaden är på en överkomlig nivå. Kostnaden för nyproduktion av bostäder är mycket hög. Hyreskostnaden kommer därför att ligga på en orimligt hög nivå. En effektivisering av bostadsbyggandet är därför nödvändig. Nätverket jagvillhabostad.nu har med sina pilotprojekt visat att det går att pressa priserna för att bygga hyresbostäder. Det behövs en översyn av hur man kan pressa kostnaderna i nyproduktion.
mot · GX02Fi201 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i folkomröstning pröva anslutning till eurosamarbetet. , , beslutades till vilka växelkurser de blivande skulle knyta sina valutor . Det var en omfattande makroekonomisk process för alla de 15 EU-länderna. Följden av detta blev att de långa räntorna sjönk dramatiskt och konvergerade. medverkade aktivt i förberedelsearbetet med goda effekter. valde dock, efter folkomröstning, att inte gå med i valutasamarbetet. Vi kan konstatera att har lyckats väl trots att man inte gick med i samarbetet. Många ekonomer hävdar att sannolikt skulle ha påverkats hårdare och mer negativt av den ekonomiska krisen i om inte euron hade införts i många medlemsländer. Så fungerade den internationella ekonomin före eurons införande, men med den nya valutans roll som en ledande internationell valuta har stärkt sin position, vilket gör euron till ett tydligt alternativ till dollarn som världsvaluta . Flera studier visar dessutom att handeln mellan euroländer har ökat . Euroområdet växer successivt. Såväl som vill införa euron. kommer sannolikt snart att folkomrösta om sina EU-förbehåll. Mycket talar för att euron som världsvaluta har framtiden för sig, och drivkraften i valutasamarbetet kommer också att vara en garant för tillväxt i de anslutna medlemsländerna. Förändringarna inom den ekonomiska sektorn, på internationell nivå, går snabbt i dagens globala värld. Det som var sanning för något eller kan vara det omvända . Det är därför viktigt att ha stor beredskap för att vidta förändringar när så erfordras för att gagna vårt lands utveckling och därmed tillväxt. förhållande till euron har alltså en vidare innebörd än att förenkla för semesterresenärer, det är en fråga om näringslivets tillväxt såväl i landet som internationellt. Mot den bakgrunden är det rimligt att aktualisera en folkomröstning för att på nytt pröva svenskarnas inställning till införandet av euron. En sådan prövning bör givetvis innefatta en analys av de gångna åren med euron och påverkan, positivt och negativt, av den nya valutans införande. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GX02Fi202 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen för att främja avknoppning av verksamhet och underlätta för personalen att ta över verksamheten. Ett bra sätt att öka både mångfalden och kvaliteten inom skolan, vården och omsorgen är att låta personalen ta över sin skola, förskola, vårdcentral, äldreboende etc., s.k. avknoppning. Då tillvaratar man dessutom personalens kompetens och engagemang på ett bra sätt och skapar goda förutsättningar för verksamheten att utvecklas. Med dagens stora organisationer, särskilt landstingen, är det vikigt att förenkla för personalen att utveckla sin egen verksamhet utan att fastna i byråkratins kvarnar. Avknoppningar är ett bra sätt att förbättra välfärden som lägger vikt vid kontinuitet, närhet och småskalighet, vilket är särskilt betydelsefullt för att erbjuda berikande välfärdstjänster. Det är också ett sätt att uppmuntra företagandet bland kvinnor. Patienter, elever och omsorgstagare kan via avknoppningar erbjudas ökad mångfald värt namnet. Avknoppningar är ingen ny företeelse. Personal har tagit över förskolor , och de första skolavknoppningarna skedde . Det har varit i huvudsak lyckosamma avknoppningar med positiva erfarenheter. Men mer behöver göras och regelverket måste förtydligas. Både Statskontoret och Kommuner och Landsting hävdar nu att det som förekommit under plötsligt skulle vara olagligt. ser nu över villkoren för avknoppningarna. Intresset från skolpersonal att ta över sin skola är fortsatt stor, men oklarheterna om vad som egentligen gäller gör att avknoppningarna kommit av sig. Detsamma gäller för vård- och omsorgspersonal, där många vill utveckla verksamheter i egen regi men tyvärr ofta nekats den möjligheten trots att det på många sätt för vården, omsorgen och tandvården vidare. Regeringen har deklarerat att man vill främja avknoppningar. Det är bra. behövs klara förtydliganden i lagstiftningen för att personalen ska ha möjlighet att ta över en verksamhet och under vilka förutsättningar det ska ske. Syftet med avknoppningar är just att den befintliga personalen ska kunna äga och driva verksamheten vidare, att öka mångfalden och bredda ägandet inte att inte att sälja verksamheten till den koncern som kan betala mest. Självklart ska inventarier, kundstock, namn och goodwill värderas seriöst och affärsmässigt så att verksamheten inte säljs till underpris, men idiotregler som motverkar mångfald, valfrihet och kvalitet måste vi bli av med. Att göra som den socialdemokratiskt styrda kommunen , som skänkte bort en skola till en friskola , känns inte riktigt rätt.
mot · GX02Fi203 · 2009-09-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda bildandet av en statlig investeringsbank. Den svenska bankmarknaden domineras totalt av de fyra storbankerna. () har som tumregel att en marknadsandel på över 40procent är ett tecken på en dominerande ställning. Det råder enligt KKV en oligopolistisk struktur på den svenska bankmarknaden, med ett fåtal stora aktörer som dominerar. Myndigheten konstaterar i en rapport att de fyra storbankerna Nordea, , och står för ca 75procent av den totala inlåningen från allmänheten. Stora delar av svensk ekonomi står och faller med hur de här fyra bankerna sköts. Vi menar att skärpt finansiell reglering, nya redovisningsmetoder och ökad transparens inte är tillräckligt för att bygga en finansmarknad. Eftersom det alltid i sista hand är de nationella staterna som i krislägen utgör garantin för att det finansiella systemet inte imploderar, borde ett ökat statligt bankägande göras till ett naturligt inslag i en framtida finansiell infrastruktur. Genom ett större gemensamt ägande av den finansiella infrastrukturen, banker men också t.ex. bankgirot, kan vi i högre grad garantera att kreditförsörjningen fungerar ansvarsfullt, att nödvändiga samhällsinvesteringar blir av och att de värsta formerna av spekulation begränsas. Vi vill att statens ägande i Nordea utökas och att verksamhet utvidgas med t.ex. lokala bankkontor, men vi vill också undersöka förutsättningarna för en ny statlig investeringsbank. Det skulle kunna lösa en stor del av problemet med att det saknas riskvilligt kapital för nödvändiga investeringar i den nuvarande krisen. Det skulle också öppna för demokratiska diskussioner om vilka investeringsstrategier vi vill välja i . Företag och offentliga institutioner i behöver en bank att vända sig till som alltid kan ge krediter till hållbara investeringar, oberoende av vilka problem de privata bankerna har dragit på sig. Det behövs precis just , som en del i att häva den pågående krisen, och det behövs på lång sikt. Dagens situation, att även företag som möter stark efterfrågan tvingas hålla nere sin verksamhet p.g.a. bristen på krediter, skulle inte behöva uppstå om det fanns en statlig investeringsbank att falla tillbaka på. Därför föreslår vi att regeringen får i uppdrag att utreda möjligheterna att bilda en statlig investeringsbank. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GX02Fi205 · 2009-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över momskompensationen till friskolor och privat driven vård och omsorg. Jag tycker att det är viktigt med lika villkor mellan kommunala och privata aktörer i välfärdsverksamheterna. Då fungerar valfriheten för medborgarna bäst och man får en positiv kvalitetskonkurrens mellan anordnarna. Friskolor och privat driven vård och omsorg har inte rätt att dra av sina momskostnader, vilket de kommunala motsvarigheterna kan. I praktiken innebär det att pengarna räcker längre för den kommunala verksamheten. Därför får kommunerna söka extra statsbidrag på av de belopp de betalar ut till privat driven verksamhet för att kunna kompensera dem. Kommunerna hanterar detta statsbidrag på olika sätt . Alla söker statsbidraget, men betalar ut olika mycket till de privata aktörerna. De flesta transporterar iväg 6procent, men vissa behåller en del själva. En del kommuner hävdar att de blir för mycket och att t.ex. friskolorna överkompenseras och därför behåller de en del pengar själva. kan man ju likna detta vid statsbidragsbedrägeri, pengarna är ju inte till för att gå in i kommunernas allmänna verksamhet. redovisar bakgrunden till nuvarande system i en rapport . Att kompensationen landade på just och inte 3 eller 7procent, härrör från beräkningar som gjordes 1991, när hela statsbidragssystemet gjordes om och kommunerna fick rätt att dra av sin ingående moms. Då beräknade man de privata aktörernas momskostnader till och därvid är det fortfarande. Den socialdemokratiska regeringen ägnade inte frågan någon större uppmärksamhet under sina vid makten, trots att stora förändringar skett. har matmomsen sänkts till och bokmomsen till , en ny gymnasieskola införts, antalet friskolor vuxit till över 1 000 och den privat drivna äldreomsorgen ökat markant i volym. Momskompensationen är dock fortfarande densamma, . Man kan tycka att någon liten procentenhet hit eller dit inte spelar så stor roll, men verkligheten är en annan. kan betyda för en vanlig friskola och uppåt för staten. Det känns alltså rätt viktigt för alla parter att kompensationen hamnar på rätt nivå. Jag anser att regeringen bör se över momskompensationen till friskolor och privat driven verksamhet inom vård- och omsorgssektorn. En modell som bör övervägas är att staten övertar hela ansvaret för momskompensationen och att det blir faktiska momskostnader som kompenseras. Varenda litet företag måste redovisa sin moms och bokföringsprogrammen underlättar arbetet avsevärt så att man inte behöver lämna in buntvis med kvitton till . Samma modell bör prövas även för friskolorna och de privata vård- och omsorgsföretagen.
mot · GX02Fi206 · 2009-09-25 00:00:00 — Avknoppningsmöjligheter för att främja konkurrens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avknoppningsmöjligheter för att främja konkurrens. Lagen om offentlig upphandling reglerar i detalj hur myndigheter får agera när de köper varor, tjänster och entreprenader. Myndigheter är enligt lagen skyldiga att annonsera alla inköp som kommer att göras för att intresserade företag skall beredas möjlighet att lämna anbud. De krav som ställs skall vidare tillkännages i ett förfrågningsunderlag. Myndigheter måste lämna ut förfrågningsunderlaget och utvärdera alla anbud eller ansökningar om att få lämna anbud. Utvärderingen skall ske på sakliga grunder, och får inte avvika från den utvärderingsmetod som skall ha tillkännagivits i förfrågningsunderlaget. Utfallet av utvärderingen skall avgöra vem som vinner kontraktet, och detta tillkännages i ett tilldelningsbeslut. Ett bra sätt att skapa konkurrens och valmöjligheter i skattefinansierade verksamheter som skola och primärvård, som ofta domineras av eller kommunen som utförare, är avknoppningar, det vill säga att personal tar över offentligt driven verksamhet. Avknoppningar leder till att man skapar konkurrens och fler valmöjligheter för skattebetalarna. Det leder även till ökad mångfald, tar vara på den inneboende kreativitet som finns hos personalen och stimulerar kvinnors företagande. Större valmöjligheter för den enskilde är viktigt för att få en fungerande avknoppning. När eleven, föräldrar eller vårdtagaren får välja uppstår bättre trygghet och kontinuitet både för medborgaren och den avknoppade verksamheten. Hur ska man då stimulera avknoppningar utan att snedvrida konkurrensen? Ett bland flera sätt kan vara att de som tar över verksamheten får betala den uppgjorda köpeskillingen i omgångar. Äganderätten går dock helt över till de nya ägarna. Den totala överlåtelsesumman kan sättas beroende av det framtida resultatet om parterna så önskar. Jag anser att regeringen borde anpassa eller komplettera upphandlingsreglerna till de speciella omständigheter som råder inom offentlig sektor för att underlätta avknoppning.
mot · GX02Fi207 · 2009-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i kreditupplysningslagen. Enligt kreditupplysningslagen finns ingen restriktion mot att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos kronofogdemyndigheten, men detta gäller endast näringsidkare. En sådan restriktion finns i 7 § kreditupplysningslagen när det gäller fysiska personer som inte är näringsidkare. Jag anser att kreditupplysningslagen borde förändras så att kreditupplysning inte får innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som har slagits fast genom en domstols eller en annan myndighets avgörande eller har lett till inledande av skuldsanering eller till betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Bluffakturor är ett allt större gissel för företagare, och förutom risken att betala för varor och tjänster som man inte beställt finns även risken att hamna i kreditupplysningsföretagens register. Detta gäller även om man tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena. Genom att lämna ut uppgifter om att en ansökan om betalningsföreläggande föreligger så ger man en felaktig bild av företaget som i vissa fall allvarligt kan skada företaget ekonomiskt. Därför är det av högsta vikt att reglerna om att inte lämna ut uppgifter angående betalningsföreläggande innan det har beslutats jämställs för privatpersoner och företag.
mot · GX02Fi209 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att dela upp de offentliga upphandlingarna för att möjliggöra för fler företag att delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra och förtydliga informationen till näringslivet om hur man ska hantera de offentliga upphandlingarna när de kommer. De offentliga upphandlingarna är ofta alldeles för stora för att mindre och lokala företag ska kunna hantera hela upphandlingen. Detta begränsar vilka som kan lägga bud på upphandlingen, och med för få aktörer kan det vara direkt prisdrivande. Detta är inte bra för konkurrensen. Med en uppdelning av de offentliga upphandlingarna i mindre poster kan fler företag vara med och slåss om delar av upphandlingen. Ökad information ut till näringslivet om hur våra offentliga upphandlingar fungerar och vilka som står i turordning för en snar nyupphandling skulle innebära att fler i näringslivet mer aktivt kan vara med och slåss om anbuden. Man borde vara skyldig från offentligheten att minst en gång gå ut och aktivt informera näringslivet hur turordningen ligger på nya upphandlingar och hur man lägger anbud på dessa upphandlingar. Om fler kan vara med i offentliga upphandlingar stimulerar det till bättre priser och även kanske till högre kvalitet. Det kan också underlätta för fler lokala företag att vara med.
mot · GX02Fi211 · 2009-09-29 00:00:00 — Införande av utmaningsrätt i hela tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt i hela . Den offentliga sektorn behöver bli bättre på att öppna upp sig för konkurrens. Inte minst små företag kan stimuleras genom att offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras och att de befintliga företagen inte kan utöka sin verksamhet är den osunda konkurrens det privata näringslivet utsätts för av kommuner och landsting. Det finns exempel på kommunala verkstäder, tolkförmedling, resebyråer, gymanläggningar, nattklubbsverksamhet och turistbyråverksamhet som finansierade med skattebetalarnas pengar konkurrerar med det privata näringslivet i sina kommuner. Den offentliga upphandlingen i omsätter , av BNP. En mer effektiv, öppen och rättvis upphandling leder till ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna. Fler och andra ögon kan se likheter med sina egna verksamheter, koppla samman och befrukta de kommunala verksamheterna så att synergieffekter uppstår. Att införa utmaningsrätt är ett bra sätt att öppna för nya idéer och nya förslag på hur olika verksamheter kan utvecklas. Eftersom en betydande del av den omfattande offentliga upphandlingen sker inom kommuner och landsting så är det är ett stort samhällsproblem att just kommuner och landsting alltför ofta med hjälp av allas våra skattepengar konkurrerar ut företag. Det är därför hög tid att öppna upp den offentliga upphandlingen i hela . Ett led i detta arbete är att införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda inom offentlig sektor i hela landet rätt att tvinga fram en upphandling av delar av kommunens och verksamhet. Lokal utmaningsrätt har redan införts i 22 kommuner, bl.a. i . Den som utmanar måste kunna visa att man har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga mer kostnadseffektiva och med bättre kvalitet än den egna verksamheten ska kommunen eller vara skyldig att anta budet. Att detta är en angelägen reform kan vi bl.a. se i . Kommunledningen där bestämde att kommun skulle ta över driften av stadens turistbyrå från den ekonomiska föreningen som har drivit verksamheten . har turistbyrån i skötts av . Men ska marknadsföringen till turister inte längre upphandlas trots att kvalificerade aktörer finns inom det privata näringslivet. Med en utmaningsrätt skulle kunna utmana kommunen och om de har ett bättre och mer konkurrensmässigt anbud än kommun så skulle de kunna få förtroendet att återigen utföra sin verksamhet. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är ju att kommuner och landsting inte konkurrerar med det lokala näringslivet. I princip alla former av tjänster som inte är en ren myndighetsutövning kan ju läggas ut på entreprenad.