ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02N300 · 2009-09-30 00:00:00 — Exportstöd för små och medelstora företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om exportstöd till små och medelstora företag. För småföretag och medelstora företag är exportmarknaden i stort sett en stängd marknad. Företagen saknar de verktyg som behövs för att ta sig ut på mässor i utlandet, till enskilda företag och länder. Här kan staten fylla en viktig uppgift och gör så till en del. har dock slagit larm om att är på väg att hamna på efterkälken i förhållande till våra konkurrerande länder på de nya marknader som öppnat sig under , t.ex. , och . är extremt beroende av exportinkomsterna, av BNP kommer från exportinkomster. I ett sådant läge är den borgerliga regeringen passiv gentemot särskilt de små och medelstora företagen och drar ner på stödet och hjälpen för att stimulera till export. I budgetpropositionen, utgiftsområde 24, säger man (s. 88) också att ambitionerna måste sänkas eftersom företagen inte kan bidra med lika mycket finansiering under lågkonjunkturen. Det skulle då innebära att det blir svårigheter att upprätthålla utlandsorganisationen i dess nuvarande omfattning för . menar att det är statens uppgift i en lågkonjunktur att bl.a. upprätthålla expertis och kompetens så att svenska små och medelstora företag inte tappar viktiga order och därmed jobb till sina konkurrenter. De stora svenska företagen dominerar fortfarande, vilket gör sårbart. De små och mellanstora företagen står för en tredjedel av all export. Dock i stor utsträckning till de nära och traditionella marknaderna.Vi menar att, särskilt med tanke på lågkonjunkturen, stora ansträngningar måste göras för att öka exporten. För att detta ska kunna åstadkommas måste sålunda verksamhet förstärkas. Möjligheten till ökad aktivitet för de regionala exportrådgivarna måste stärkas. Exportrådgivningen över hela landet måste förtätas och förstärkas. Utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor måste förstärkas. En upprustning av statens och näringslivets samarbete på exportområdet måste kort sagt påskyndas. Därför föreslår till exportfrämjande åtgärder för perioden 20102012.
mot · GX02N303 · 2009-09-30 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om IUC enligt vad som anförs i motionen. IUC är en verksamhet som tillsammans med kompletterande regionala och nationella organisationer aktivt bidrar till att nya jobb skapas, effektivare organisationer byggs upp och nya verksamheter bildas. IUC består av 15 IUC-bolag och över 500 direkta delägare kompletterade av 2000 indirekta delägare. IUC samarbetar regionalt med universitet, högskolor, industriforskningsinstitut, regionförbund, kommuner, fackföreningar m.fl. Av de mer än 500 direkta delägarna är företag inom IUC. IUC ett medel för jobb I de kristider som vi genomlever, med en kraftig nedgång i industriproduktionen och en kraftig ökning av antalet arbetslösa, behövs en kraftsamling för att bryta denna utveckling. IUC arbetar med samverkansmodeller med identifiera företagens behov och skapa samarbete mellan företag och institut. De samordnar också utvecklingsprojekt tillsammans med små och medelstora företag och forskningsinstitut samt universitet och högskolor. IUC arbetar också med avknoppningar från större företag för att göra dessa framgångsrika. På IT-området jobbar man med utveckling av IT-system hos företag. IUC sysslar också med kompetensutveckling i småföretag. En tung del är de branschprogram för först och främst basindustriområden där man hjälper till att utveckla de små och medelstora företagens roll. För att IUC ska kunna öka takten i sin unika verksamhet med ett stort antal samhällsaktörer i organisationen måste ytterligare medel tillföras. Ett förslag från IUC skulle innebära ytterligare samarbeten mellan aktörerna. Till det kommer att 9000 små och medelstora företag ska ha genomgått en grundläggande tillväxtanalys där utvecklingsbehov identifieras för fortsatta utvecklingsprojekt. Minst 1500 aktiva projekt med företag ska ha inletts eller genomförts fram till budgetperiodens utgång, vilka syftar till att säkra och utveckla konkurrenskraften, utveckla tekniker, stärka produktionssystemen, utveckla nya produkter och företag samt skapa nya jobb. Som en direkt ny punkt vill man inom IUC också etablera nätverkssamarbeten i och med nordiska grannländer baserade på små och medelstora företags behov. Resultatet av uppdraget skulle bli en ökad omsättning på hos de deltagande företagen som ger nya jobb, en minskning av ohälsotalen och ett utvecklat samarbete i . Antalet nya arbetstillfällen uppskattas till 7000. föreslår att avsätts , och till IUC:s verksamhet.
mot · GX02N304 · 2009-09-30 00:00:00 — Nya regler för försäljning av el från mindre produktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya regler för försäljning av el från mindre produktion. Med ny teknik möjliggör man för enskilda hushåll eller små grupper av hushåll att ansvara för sin egen elförsörjning. Det är också fullt tekniskt möjligt att man vid ett överskott på el, från företrädesvis miljövänlig elproduktion, levererar denna tillbaka ut på elnätet. Tyvärr försvåras och fördyras möjligheten för människor att göra just så av det regelsystem vi har i . Den som vill sälja el står först och främst inför en dyr och komplicerad administrativ process som består i dubbla abonnemang till en extra kostnad på ca , en elöverföringsavgift från nätägaren på ca , ansökan om elcertifikat och att ett avtal med elhandlaren måste upprättas för att elen ska få säljas. Ett verkligt exempel från en så kallad plus-energivilla i skånska med en produktion på och ett överskott från denna produktion på som säljs tillbaka ut på nätet visar hur det kan se ut. I det här fallet skapas en kostnad på (i extra abonnemangsavgift samt 0,5 x 1700 i elöverföringsavgift), vilket innebär en nettoförlust från elförsäljningen på runt . Kombinerat med tiden man lägger ner på att administrera denna försäljning blir det knappast någon strålande affär att producera ett elöverskott från en liten privat anläggning. Ska vi få så många som möjligt att bidra till en grönare energiförsörjning måste reglerna förenklas. Elmätaren bör kunna gå både bakåt och framåt, tekniken finns redan och borde tillåtas, och processen måste bli enklare och billigare. Den får definitivt inte innebära en förlust för producenten. Jag vill därför uppmana regeringen att se över regelverket för att underlätta för små elproducenter.
mot · GX02N305 · 2009-09-29 00:00:00 — och marknadspriset på el tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marknadspriset på el. Det nordiska priset på el sätts på marknadsplatsen . Priset inkluderar elpriset, kraftbolagens kapitalkostnader och vinstmarginaler. Där sätter alltid varje dags dyraste kilowattimme priset på all el som säljs. Ofta är det importerad el från kolkraftverk som är prissättande. Det är ockås som utgör för vad som anses vara marknadspriset på el. På små, separata marknadsplatser konkurrerar andra företag om de hushåll som vill investera i egen förnybar elproduktion. har det främst rört sig om vindkraft, men kan man tänka sig att även solcellsel kan bli föremål för gemensamt ägande i små konstellationer där förutsättningarna är helt annorlunda och prisbilden i fråga om fasta kontra rörliga kostnader skiljer sig från de produktionssätt som står för majoriteten av dagens elproduktion. I en separat motion har jag tagit upp den för vindkraften mycket negativa nytolkningen av skattereglerna som gör att andelsägare i vindkraftskooperativ måste betala uttagsskatt för det som bedöms vara ett underpris. En bidragande orsak som ligger till grund för detta är just den snäva definitionen av vad som utgör marknadspriset på elmarknaden. Då denna fråga är av mer generell natur och påverkar hur vi ser på elmarknaden som helhet väljer jag att här ta upp synen på prisbildningen separat. För att främja framväxten av helt nya sätt att producera el och därmed verka för en modernisering av hela elmarknaden och minskade koldioxidutsläpp är det rimligt att man låter även de nya produktionssätten vara normbildande för vad elen egentligen kostar. Befintliga regelverk där man enbart tar hänsyn till påverkar konkurrensen negativt och skapar en missvisande bild av den totala marknaden. Med nuvarande system missgynnas framväxten av renare och billigare el varför jag vill uppmana regeringen att se över hur befintliga regelverk bättre kan göras mer flexibla. Vi kan inte bygga våra förväntningar på hur framtidens elmarknad kommer att växa fram genom att hålla oss kvar vid bilden av kolkraften som norm.
mot · GX02N321 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka , och insatser för att skapa reella möjligheter för svenska miljöteknikföretag att expandera. Vi socialdemokrater vill uppmuntra entreprenörskap och stärka förnyelsen bland företagen, för dagens små uppfinningsrika företag kan vara morgondagens jättar. Det är inte svårt att starta företag i , men företagarpolitiken måste göra det lättare att driva företag och förbättra förutsättningarna för företag som vill växa. Ytterligare insatser behövs för att de minsta företagen ska få finansiering och kunna inleda expansion. De mindre företagens satsningar på forskning och utveckling behöver stärkas eftersom många saknar det kunnande som krävs för att ta till sig nya forskningsrön. Industriforskningen behöver stärkas som länk mellan högskolor, universitet och de mindre företagen. En sådan här samverkan stärker svenskt näringsliv på världsmarknaden. konkurrenskraft bygger på att vi förmår utveckla nya idéer. Miljöteknikbranschen har lyckats med det. Svenska företag är bland de bästa i världen på miljöteknik. De riktigt stora framtida exportmöjligheterna finns inom områdena förnybar energi och energieffektivisering. Här har hög kompetens och efterfrågan på miljöteknik på världsmarknaden är större . Möjligheterna för svenska företag att växa och exportera är därmed mycket stora. är miljösektorn i exportintensiv. Svensk miljöteknikexport uppgår till 25 miljarder. Störst är exporten av vatten och avloppsrening, luftrening och avfallshantering. De riktigt stora framtida exportmöjligheterna finns dock inom området förnybar energi, till exempel bioenergi, energiåtervinning och luftrening. Här är potentialen mycket stor. Det är också inom dessa områden efterfrågan växer mest och intresset bland investerare är störst. Enligt växer världsmarknaden för miljöteknik med mellan och uppskattas omsätta . Svenska miljöteknikbolag ligger långt framme internationellt och svenska lösningar efterfrågas utomlands. Det finns dock hinder och risker för utvecklingen av exporten av miljöteknik. Ett problem är bristen på stora företag. En stor andel av svenska miljöteknikföretag har färre än 50 anställda. Möjligheten att klara konkurrensen i stora och tunga internationella upphandlingar begränsas av de svenska företagens storlek och därmed möjlighet till ekonomisk uthållighet i en sådan process. Mot denna bakgrund finns det all anledning för staten att förstärka , och insatser för att skapa reella möjligheter för svenska miljöteknikföretag att expandera.
mot · GX02N327 · 2009-09-29 00:00:00 — Innovation och forskning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på innovation och forskning i . I har fordonsindustrin varit en stor arbetsgivare för många av länets invånare, vilket har medfört att hundratals jobb gick förlorade när krisen inom fordonsindustrin slog till. behövs en politik för att rusta Blekingeborna för att finna nya arbetstillfällen och arbetsgivare i länet. Det regionala näringslivet måste förändra sin struktur för att möta globaliseringens utmaningar och möjligheter. tekniska högskolan har med sin profil, hållbar tillväxt, stor relevans för fordonsindustrin och dess underleverantörer. En utveckling av högskolans innovations- och forskningprogram är ett viktigt steg för att möta den efterfrågan som finns på en mer miljövänlig produktion av fordon. En förändring behövs för att stärka regionens konkurrenskraft. Speciellt intressant är varmformning av borstål då det finns möjligheter till regional utveckling på området och eftersom det möjliggör tillverkning av tunnare karosser och lättare fordon, vilket bidrar till minskade utsläpp. En satsning behövs för att höja kompetensen och öka investeringarna inom området. Investeringar i forskning återbetalar sig i form av kunskap och utveckling av samhället, vilket bidrar till ökad tillväxt inom näringslivet. All forskning måste hålla hög kvalitet och forskningsinsatserna ska rymma både bredd och djup. För att forskningen ska resultera i fler nystartade företag och fler arbetstillfällen behövs satsningar även på teknikbyar, inkubatorverksamhet och finansieringsstöd.
mot · GX02N328 · 2009-09-30 00:00:00 — Större markägarrätt och hänsyn till miljön i minerallagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av minerallagen för att pröva möjligheten att stärka det kommunala medinflytandet redan i prospekterings- och provborrningsskedet. Minerallagen säkerställer att samhällets intressen kan tillgodoses vad gäller brytning av malm och mineraler. Den kan ge gruvföretag och andra rätt att emot markägarens vilja undersöka och utvinna och t ex uran oavsett vem som äger marken. Vad gäller brytning av uran gäller ett kommunalt veto som kan stoppa brytning. Detta veto gäller dock inte själva prospekteringen inför en eventuell ansökan om brytning. Vi menar att det är rimligt att låta det kommunala vetot innefatta även prospektering efter uran. Tillgången på nya fyndigheter av och mineraler i världen minskar eftersom alltfler fyndigheter är under brytning eller har sinat. Huvudinriktningen bör därför vara att återvinna metaller istället för att exploatera varje tänkbar ny fyndighet. Därför bör markägarens rätt till sin mark enligt minerallagen stärkas och samhällets rätt att bevilja brytningstillstånd minskas. Gruvbrytning i förekommer redan på ställen där de rikaste mineralfyndigheterna finns eller har funnits, och behovet av att öppna nya gruvor på helt nya platser med mindre rika mineralförekomster är med hänsyn tagen till både samhällets mineralintresse och till miljön mycket mindre . Därför bör det övervägas att tydliggöra att de mineraliska ämnen som omfattas av minerallagen i likhet med annan materia i marken är en del av den fastighet där de är belägna och därigenom fastighetsägarens egendom. Och därför bör skyddet för miljön väga mycket tyngre än hitintills och ges en starkare ställning i minerallagen. Vi hemställer att som sin mening ger regeringen detta till känna. Per Åsling (c)
mot · GX02N352 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskvilligt kapital för företagare i inland. I inland är det stora avstånd till lokala marknader och ännu längre till exportmarknaden. Det, och ofta stora brister i infrastrukturen, gör transporterna och andra kommunikationer tidsödande och dyra. Antalet företag är begränsat, vilket innebär att man inte får stöd av andra på orten. Detta innebär stora svårigheter för utveckling av verksamheten, inte minst för små företag. Utan stöd är det betungande att svara för alla funktioner i ett företag från produktion till produktutveckling, marknadsföring med mera. Att utvecklas och realisera nya idéer kräver kapital. I glesbygden går mycket arbete åt att hitta finansiering till olika projekt. är man inte sällan ovillig att släppa in andra ägare i sitt företag andra ägare som kan öka företagets riskvilliga kapital. Man vill själv ha kontroll på sina affärsidéer och själv hantera framtida utveckling. Det man då behöver är en bättre tillgång till riskvilligt lånekapital. är situationen den att fastigheter vanligtvis inte kan användas som säkerhet för lån eftersom byggnaderna har mycket lågt värde. Bland annat det gör att affärsbankerna är mycket restriktiva i sitt risktagande, vilket medför att många företagare har det svårt att expandera. Många tvingas ge upp intressanta affärsidéer på grund av kapitalbrist. Därför är det för dessa företag avgörande att det finns tillgång till riskvilligt lånekapital. Det är synnerligen angeläget att samhället tar ett fortsatt ansvar för att genom olika institutioner ställa mer riskvilligt kapital till förfogande för företag i glesbygden.
mot · GX02N353 · 2009-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utveckling av transportstödet. påbörjades en analys av transportbidragets effekter och möjligheter till utveckling. Huvudslutsatsen i konsultrapporten är att ett tranportbidrag likt det nuvarande behövs för ett hållbart näringsliv i bidragsområdet. Transportbidraget uppfyller sitt syfte att kompensera för transportkostnadsnackdelar när det gäller avstånd. Det är accepterat och betraktas som ett i huvudsak rättvist och tydligt bidragssystem av företag både inom och utanför bidragsområdet. Inga alternativ till transportbidraget har framkommit som bättre uppfyller bidragets syfte. Bidraget ger företagen i regionen förutsättning att konkurrera med i huvudsak likvärdiga transportkostnader som företag i . Däremot kompenserar bidraget inte för andra nackdelar som tillhör transporter, exempelvis ett glesare transportutbud. Effekterna av transportbidraget varierar. Bidraget har stor betydelse särskilt för de företag som har långa transporter och som ligger i inlandet. Dessa företag har dessutom ofta stor betydelse för sina orter. Transportbidraget har därmed stor betydelse för den regionala utvecklingen. Däremot ges inte transportbidrag till sändningar under i zon 2 och 4, vilket hämmar förutsättningar för branscher med stor andel sysselsatta kvinnor. Bidraget kräver en avståndsrelaterad transportprissättning, vilket innebär att orter som endast har tillgång till tranportföretag med s.k. enhetstaxa (Bussgods och Postens Företagspaket) diskvalificeras. Transportbidragets mål och syfte bör utvidgas till att inrymma kompensation för transporttids- och leveranssäkerhetsnackdelar, stimulans till ytterligare vidareförädling samt eventuellt även grundläggande jämställdhets- och miljöhänsyn. Regeringen bör därför överväga förändringar i transportbidraget med anledning av dessa förhållanden.
mot · GX02N363 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett nytt restelektrifieringsprogram. gjordes en nationell satsning på restelektrifiering. Statliga anslagspengar avsattes till ett elektrifieringsprogram som administrerades av . Statsbidrag utgick av kostnaden för utbyggnad av bland annat elnät. I finns ett antal fastigheter som fortfarande saknar elström från det nationella kraftnätet. Vissa samhällen i ett glesbygdslän som påverkas extra mycket när eldistributionskapaciteten är begränsad. Många av fjällägenheter och avlägsna bosättningar elektrifierades under restelektrifieringsprogrammet . Men det finns fortfarande flera samhällen som inte ingick i elektrifieringssatsningen och som fortfarande lider av otillräckliga eldistributionssystem. Ett exempel är Hosjöbottnarna i . Det är viktigt att se över möjligheterna för att initiera en ny satsning på restelektrifiering för att värna boende och företagande i glesbygdsområden som inte omfattas .
mot · GX02N364 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditgarantier till företag i tillväxtsvaga regioner. Den finansiella krisen har slagit hårt mot näringsliv. Bankernas begränsade kreditgivning har medfört betydande svårigheter för såväl småföretagare som större koncerner. De företag som är verksamma utanför tillväxtregioner upplevde redan innan krisen ett starkt växande problem med sin kapitalförsörjning. Det gäller främst möjligheten att låna till investeringar och till rörelsekapital. I områden utanför landets större regioner värderas ofta fasta investeringar mycket lågt eller ibland till helt försumbara värden. Banksektorns utlåning till investeringar i maskiner och lösa inventarier samt till deras rörelsekapital är mycket restriktiv. Regeringens satsningar på är ett steg i rätt riktning för att komma tillrätta med problemet. fick ett kapitaltillskott om , vilket är klart positivt för att underlätta kreditgivning till företag. Flera satsningar och framförallt bestående reformer krävs även framöver. Man bör exempelvis se över möjligheterna att etablera ett nytt operativt bolag för , , och så att effektivare samordning kan ske vad gäller företagsfinansiering, behovsrelaterad rådgivning och andra tjänster.
mot · GX02N372 · 2009-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över privatkopieringsersättningen. Privatkopieringsersättningen, som fortfarande ofta benämns kassettskatten, är en skatt som tas ut på många olika slags lagringsmedier. Redan när den infördes var skatten problematisk då tanken bakom var att ersätta svenska upphovsrättshavare för privata inspelningar på kassett- eller videoband trots att lagstiftningen uttryckligen tillåter kopiering för privat bruk av lovligen tillgängliggjort material. Att avgiftsbelägga den rättigheten är i sig märkligt. Syftet med privatkopieringsersättningen kan ytterligare ifrågasättas på den grunden att ingen kan garantera att den går till rätt upphovsrättsinnehavare. Enligt vilken princip har de uteslutande svenska medlemsorganisationerna i Copyswede, som administrerar privatkopieringsersättningen, rätt till ersättning från en mp3-spelare laddad med musik från en utländsk artist? Speciellt när sådan musik dessutom kan inhandlas helt lagligt. Att ersättningen utgår generellt på lagringsmedier som i många fall sällan används för att lagra upphovsrättsskyddat material är också problematiskt. Enligt vilken princip har en anonym grupp svenska musiker och konstnärer rätt till ersättning på inköp av den cd-skiva som används till att spara privatpersoners semesterbilder? I och med Ipred och sanktionsdirektivet får upphovsrättsinnehavare dessutom möjligheten att själva ingripa mot de personer som misstänks för att utan tillstånd ha laddat ner upphovsrättsskyddat material från Internet. Med detta torde privatkopieringsersättningen helt ha spelat ut sin roll. Det material som människor har på sina dvd-skivor, cd-skivor och musikspelare faller inom tre distinkta kategorier: Helt privat och egenhändigt skapat material som till exempel egna filer och säkerhetskopior. Inhandlat material från skivaffären eller nätbutiken, eller sådant som lovligen, och med stöd i lagstiftningen, får spelas in från radio eller tv. Material som laddats ner från Internet utan upphovsrättshavarens tillåtelse och som därmed kan beivras av densamma. Privatkopieringsersättningen, som trotsade all logik redan när den kom, ter sig helt orimlig. Jag vill därför uppmana regeringen att se över privatkopieringsersättningen.
mot · GX02N383 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett forskningscenter för utveckling av framtidens elfordon bör skapas i . I finns en gedigen kompetens inom fordonsindustrin. I omställningen till framtidens miljövänliga fordon kommer betydelsen av elfordon att öka. De stora fordonstillverkarna i bedriver var för sig eller tillsammans med andra forskning kring framtidens elfordon. Denna forskning och utveckling kräver dock stora resurser. Regeringen bör därför ta initiativ till att bygga upp ett forsknings- och utvecklingscenter för utveckling av framtidens elfordon. Detta center bör placeras i och utvecklas tillsammans med fordonsindustrin, region och kommuner och andra aktörer. Statliga bör också kunna vara en naturlig part i detta arbete.