ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02K243 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om beredningskraven på motioner i utskotten. I riksdagsordningens 4 kap. 1 § står det vad som gäller för en motion. Propositioner, skrivelser, framställningar, redogörelser och motioner skall hänvisas till ett utskott för beredning. Behandlingstvång 9 § Utskotten skall avge betänkanden till kammaren i de ärenden som har hänvisats till dem och som inte har återkallats.1 Av vad riksdagsordningen föreskriver så framgår det inte hur ett utskott skall bereda en motion, bara att den skall beredas. Det anser vi är olyckligt då alla motioner har allt att vinna på att få en sakbehandling av motionen. Det är så att varje ledamot i representerar ett visst antal röster och det är deras röster som inte blir hörda när en motion inte i sak behandlas av utskotten. Vi vill att varje motion får ett missiv där både bakgrunden och nuläget beskrivs utöver det förslag till beslut som lämnas . Bakgrunden är att vi i har skrivit motioner som inte har behandlats i sak utan där utskottet endast har uttryckt en åsikt gällande motionen, exempelvis från motion 2008/09:C358 där utskottet skriver att man delade motionärens åsikt men var emellertid inte berett att ställa sig bakom motionen och avslog den. Problemet var inte att den blev avslagen utan att det inte förekom någon missiv text om varför det var som det var och varför det inte gick att ändra på. Allt utskottet gjorde var att uttrycka en åsikt som var baserad på känslor och inte fakta. I kommer det efter vara så i att I FO 5 kap. 29 § står det att när en motion översänts till ett utskott avger utskottet ett betänkande till vederbörande ting. För var sak som skall upp till behandling väljer utskottet bland sina medlemmar en ordförande, eller flera ordförande om det har rests krav därom. Om det visar sig att utskottet under behandlingen av ärendet delar sig i två eller fler fraktioner kan var och en av dessa fraktioner välja sin ordförande. Om ett utskott endast skall avge ett uttalande om ett betänkande eller ett utkast till ett betänkande som utarbetats av ett annat utskott avgör utskottet om man skall välja en saksordförande. (FO 3 kap. 20 §). Ordföranden skall lägga fram ärendet i utskottet och skall försöka att skaffa fram de upplysningar och sätta i verk de undersökningar som medlemmarna av utskottet finner nödvändiga. Ordföranden skall utforma betänkandet skriftligt och skriva under detsamma tillsammans med utskottsordföranden. (FO 3 kap. 20 §). Det är en möjlig väg att gå för att skapa förutsättningar för allmänheten att följa ett ärendes gång samt visar respekten för ledamoten/ledamöterna som har skrivit motionen.
mot · GX02K244 · 2009-09-29 00:00:00 — Rätten att bestämma över metallen i sin kropp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att människor ska ha rätt att bestämma över metallen i sin kropp. Det finns en stor mängd människor som på ett eller annat sätt får främmande metaller inopererade i kroppen. Titan används flitigt inom kirurgi och är den metall som kroppen accepterar bäst. För höftledsoperationer, benbrott som lagas med spikar och tandrotsersättningar används ofta titan. De främmande metaller vi haft i vår kropp följer oss genom livet och friläggs vid krematoriet. Dessa metaller grävs vanligtvis ner på kyrkogården på annan plats än där stoftet grävs ner. sker alltså en delning av stoft och metaller i en kropp, och detta är vanligtvis inte känt för det svenska folket. Enligt den rådande begravningslagen kan man inte heller själv, eller ens anhöriga, påverka hur de främmande metallföremålen i kroppen hanteras. Inte heller kan den avlidne redan i livet klarlägga i ett donationskort vad som skall göras med de ädla metaller som finns i kroppen. Det är en mycket viktig etisk aspekt hur restprodukter av vår kropp hanteras, och det borde finnas ett säkerställande för den avlidne att om önskan finns om att metallerna skall återanvändas att det görs på ett värdigt och effektivt sätt. Den etiska debatt som detta kan innebära kräver en tydlig informationsinsats eftersom många felaktigt tror att alla delar följer den avlidne i graven, vilket alltså inte sker. Begravningslagen ger inte utrymme för enskilda personer att skriva att man efter sin död kräver att de metaller man har inopererade i kroppen går till återvinning. grävs metallerna ner på kyrkogården tillsammans med metaller från en mängd olika personer. Det är således ingen som kan säga att ett visst metallstycke har tillhört någon enskild person. Inopererade metaller i kroppen borde rimligen vara någonting som man som enskild individ får till låns vid sin operation. Har man vid sitt dödsfall bestämt att man vill bli kremerad torde det finnas ett enkelt system som medför att metallerna därmed automatiskt tas om hand av en godkänd hjälporganisation. Denna procedur skall kunna diskuteras redan i samband med operationen så att hanteringen sedan kan ske så smidigt som möjligt för alla inblandade. Människor måste få ha rätten att i högre utsträckning kunna bestämma över metallen i sin egen kropp. Eftersom vi regelmässigt gräver ner titan och andra metaller på kyrkogårdarna så skapar vi flera problem . Det är inte förenligt med ett miljötänkande att inte återvinna metaller. Det är heller inte riktigt att vi medvetet gräver ner metaller som man kanske ser ett så pass stort värde av, så att vi kommer att få se gravplundringar i vårt land. Därför måste vi redan nu åstadkomma förändringar i begravningslagen. Huvudinrikningen bör vara att man tar hand om de metaller som man har haft till låns under sitt liv om man inte särskilt uttryckt något annat i testamente eller liknande.
mot · GX02K245 · 2009-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela län ska bli en riksdagsvalkrets. Hela landskapet enades då. Det generalguvernement som skapades för en lika snabb som hård försvenskning av den nya provinsen efter freden ersattes av två län. Den konstlade och skapade gräns som drogs i gick i östvästlig riktning. Med län helades något som varit delat. Med ett gemensamt län finns en helt annan vilja än tidigare att lösa gemensamma problem och utmaningar. Kommun- och länsgränser som fungerat som barriärer är på väg att försvinna. Människor kan bo i en kommun, arbeta i en annan, shoppa i en tredje, plugga i en fjärde och ta del av kulturutbudet i en femte. är också närvarande med många arbetstillfällen samt möjligheter till kultur och bildning. Att samverkan leder till framgång märks exempelvis ifråga om tillväxten i och en ständigt växande befolkning. I finns mycket som förenar. kvarstår en del gränser. Valkretsindelningen är prov på sådant. är indelat i fyra olika valkretsar till . Även mellan riksdagsvalkretsarna och valkretsarna till finns skillnader istället för en logisk överlappning. Ett effektivt sätt att manifestera enigheten i och fortsätta rivandet av gränser vore skapandet av en enda gemensam riksdagsvalkrets. Därmed skulle det naturliga intresse som finns för hela området avspegla sig i den politiska ordningen. täcker medier som tidningar och lokalradio i många fall fler än en riksdagsvalkrets. De flesta partier har organiserat sin verksamhet i ett enda . Det är inte heller ovanligt att ledamöter för en valkrets driver kampanj och medborgardialog utanför det egna området. För mindre partier med kanske bara en eller två ledamöter från hela är det naturligt att företräda ett väsentligen större område än dagens egna valkrets. Nackdelen med en gemensam valkrets är risken att enskilda ledamöter kan uppfatta sig bli anonyma i en grupp på cirka 40. skulle det kanske tvinga fram en önskad utveckling mot totalt sett färre ledamöter i (förslagsvis 249 istället för dagens 349). Fördelarna, som klart överväger, är att blir den naturliga enhet det redan är samt att politiska problem och utmaningar hanteras gemensamt istället för uppdelat. Som exempel kan nämnas att består av två riksdagsvalkretsar. har 27 fasta mandat och länet har 36 fasta mandat. län skulle med dagens befolkningsunderlag få 39 fasta mandat. Det har sannolikt varit till huvudstadsområdets fördel och ökat möjligheterna till inflytande att inte splittrats upp i en handfull riksdagsvalkretsar utan att två stora bibehållits. Samma möjligheter bör nu ges . Frågor kring valkretsindelningar har avvisats av med hänvisning till den då pågående grundlagsutredningen. har den i ett slutbetänkande lagt fram sina tankar. Där finns inget kring dessa frågor.
mot · GX02K247 · 2009-09-30 00:00:00 — Sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet. Vi anser att det måste vara möjligt att ha en sekretess kring rekryteringsprocessen som gör att den enskildes ansökan förblir skyddad under hela rekryteringsprocessen. Först när man har fattat ett beslut om vem som skall tillsättas blir de ansökningshandlingar som inlämnats av den person som är tilltänkt för tjänsten offentliga. Alla andra som varit sökande till samma tjänst förblir skyddade under samma sekretess. Detta skulle avsevärt öka skyddet för den enskildes personliga integritet och enligt vårt förmenande leda till en ökad benägenhet hos människor att ansöka om tjänster inom offentlig verksamhet. Andra sökande kan sedan avgöra om de ser sig förfördelade gentemot den som erhållit tjänsten och avgöra om man tänker vidta åtgärder med anledning av tillsättningen. För många är det ett stort steg att besluta sig för att byta jobb och ansöka om en ny tjänst. Det kan vara känsligt ur många aspekter att gå in i en ansökningsprocess lojalitet gentemot nuvarande arbetsgivare, oro för att tappa den goodwill man har i nuvarande anställning samt en rädsla för att inte anses tillräckligt kvalificerad och få ett nej. Om man till detta lägger att ens ansökan är en offentlig handling som kan läsas av både nuvarande arbetsgivare och arbetskollegor blir tröskeln för att söka ett nytt jobb än högre. Detta är precis vad man utsätts för om man söker ett jobb inom offentlig verksamhet. Vi menar att detta förfarande hindrar många från att söka nytt jobb inom offentlig verksamhet.
mot · GX02K248 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram valsedlar i punktskrift. I finns ca 120000 synskadade personer. Synskadad är den som har svårt att läsa eller som har svårt att orientera sig med hjälp av synen. De flesta kan svagt skönja färger och föremål eller ser med starkt begränsat synfält. Andra har svårigheter när det är mörkt eller när det är skarpt solsken. Lässvårigheter kan vara mer eller mindre grava. En majoritet uppskattningsvis är äldre och har användbara synrester. De kan läsa tryckta texter om texten är tillräckligt stor. God kontrast och logisk layout ökar läsbarheten. Resterande har såpass nedsatt syn att de behöver använda omvägar av något slag. Läsa punktskrift, lyssna på band eller syntetiskt tal på dator eller låta någon läsa upp texten åt sig. Synskadade får hem valsedlar som är förpackade i enskilda kuvert med partibeteckning i punktskrift på kuverten och kan på så sätt enkelt rösta på ett visst parti som valhemligheten upprätthålls. Men när det kommer till personval är detta inte möjligt att genomföra med bibehållen valhemlighet för synskadade då valsedlar inte finns tillgängliga i punktskrift. Det känns orimligt och inte förenligt med svensk demokrati att en så stor del av våra röstberättigade inte kan personvalsrösta med bibehållen valhemlighet. Jag anser därför att man skyndsamt borde se över möjligheten att ta fram valsedlar i punktskrift före valdagen 2010.
mot · GX02K249 · 2009-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samhällets myndigheter återkommande bör arbeta med värdegrundsfrågor som rör bemötandet av medborgarna. Demokratin är grunden i vårt svenska samhälle. Att alla människor har samma värde och har rätt att säga sin mening är grundläggande förutsättningar. Det är därmed samma värdegrund som ska styra samhällets handlingar i vårt land. Som enskild medborgare har jag rätt att förvänta mig att myndigheter och andra samhällsorgan bemöter mig på ett värdigt sätt, med hänsyn tagen till mig som individ. Det är emellertid inte alltid som medborgarna anser att de blir bemötta på ett värdigt sätt, när de har kontakter med myndigheter. Det kan också vara så att en myndighet bemöter på ett sätt, medan en annan bemöter på ett helt annat sätt. Det kan gälla telefontider och telefonkontakter, insamling av underlag för beslut etc. Det är angeläget att samhällets organ, exempelvis Arbetsförmedlingen, och återkommande arbetar med värdegrunden i bemötandet av medborgarna, så att varje person kan känna sig sedd och hörd i sina kontakter med myndigheten.
mot · GX02K251 · 2009-09-29 00:00:00 — Allmän handling och diarieföring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av vad som är allmän handling och av diarieföring av densamma. sker mycket av kommunikation med digitala medier. Det kan vara mejl och sms; det kan vara bloggar eller Facebook. Gemensamt för dessa är att de är svåra att hantera när det gäller bedömningen av allmän handling och diarieföring i offentlig verksamhet. Med nya medier följer ett behov av nya regler för vad som ska betraktas som allmän handling och också hur dessa handlingar ska diarieföras. För oss är sms, Facebook och bloggar mer att betrakta som moderna tiders telefonsamtal och det känns mycket tveksamt om det över huvud taget finns skäl att ställa krav på diarieföring av denna kommunikation. Det gäller delvis även för mejl. Det finns inga skäl att lägga ner administrativt arbete på små, korta mejl som i praktiken ersätter ett telefonsamtal. Oavsett om man har denna uppfattning eller inte, anser vi att det finns skäl för regeringen att låta se över kraven på vad som är att betrakta som allmän handling och därmed också vad som gäller för diarieföring av berörda dokument.
mot · GX02K254 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett utökat meddelarskydd. Mycket av vår gemensamt finansierade välfärd bedrivs i entreprenadform. Privata firmor, aktiebolag och ekonomiska föreningar sköter barnomsorg, skola och äldreomsorg finansierat med skattemedel. I den offentliga verksamheten finns flera kontrollsystem för att allmänheten ska få en god möjlighet att granska hur skattemedlen används. I den privata världen är det andra regler som gäller. Där tar aktiebolagslag och andra lagar till skydd för företaget och dess möjligheter att via affärshemligheter konkurrera med andra företag över. Offentlighetsprincipen gäller inte, meddelarskyddet inte heller. Det innebär att en lärare på både en privat och en skola har rätt att anonymt meddela till en tidning om rektorn använder skolans pengar på ett felaktigt sätt men att en anställd på en privat skola, finansierad med skattemedel, saknar det skydd som efterforskningsförbudet ger. Det är till och med så att den privatanställde läraren som talar med pressen riskerar skadestånd för avslöjande av företagshemligheter. Vi menar att det är ytterst värdefullt att inte försvåra för de människor som upptäcker missförhållanden att kunna avslöja dem. Detta gäller verksamheter som rör till exempel barn, gamla och funktionshindrade. Det kan inte vara rimligt att ställa företagens intresse emot människors behov det kan inte gagna vare sig företag eller de människor som är deras kunder. Det är de seriösa företagen som kommer i kläm. Dessutom är det naturligtvis av extra intresse med fungerande kontrollsystem när verksamheten är finansierad av oss alla. Det finns också en djupt grundläggande demokratisk brist i dagens ordning. Möjligheten till yttrandefrihet står mot värnet av företagshemligheter. Men det finns också en konflikt mellan värnet av företagshemligheter och värnet om barn, gamla och sjuka som behöver vård och omsorg. Även där är det lätt för oss att ta ställning. stod det i tidningarna om ett offentligt finansierat privat daghem som var så dåligt skött att barnen inte ens fick riktig lunch. Till slut slog föräldrarna larm. Men om personalen hade gjort det hade de med dagens regler riskerat att bli betraktade som brottslingar. Det kan inte vara rimligt att sätta företagens intresse framför människors behov speciellt inte när verksamheten är finansierad av oss alla. I offentligt finansierad privat verksamhet ska meddelarskydd kunna införas utan dröjsmål, till exempel genom krav på att de som bedriver entreprenadverksamhet ska tillåta meddelarskydd för sina anställda. Detta är bra både för dem som arbetar och för dem som betalar, det vill säga skattebetalarna. Även i rent privat verksamhet är meddelarskyddet eftersatt, även om det kan vara svårare att hitta enklare lösningar på problemet där. Frågan är komplicerad och bör utredas ytterligare, men svårigheterna får inte bli en ursäkt för att låta bli.
mot · GX02K256 · 2009-09-29 00:00:00 — Förtidsröstning i allmänna val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas lika möjligheter att förtidsrösta i allmänna val. En av de fundamentala demokratiska rättigheterna är att kunna rösta i allmänna val. Det är därför av yttersta vikt att ge alla röstberättigade så likvärdiga och goda möjligheter som möjligt att avge sin röst. I det ingår möjligheten att förtidsrösta i allmänna val. I de senaste valen har förtidsröstningen, som tidigare sköttes av staten via Posten, varit ett kommunalt ansvar. Tiden för när förtidsröstning ska ske är i dagens vallag inte uttryckligen tvingande utan anges endast att sådan får inledas tidigast 18dagar före valdagen (10 kap. 2 §). Någon lagstadgad skyldighet för kommunerna att fr.o.m. den dagen hålla öppet för förtidsröstning finns alltså inte. I förarbetena till lagen angavs dock att röstningen inte får begränsas i samband med att kommunerna tar över ansvaret från staten och att förtidsröstning efter det att kommunerna övertagit ansvaret skulle ske i minst samma utsträckning som . I det senaste valet till fanns det kommuner som begränsade möjligheten att förtidsrösta jämfört med vad som varit fallet när Posten skötte om det. Det handlade både om att röstningen startade senare än 18dagar innan valdagen samt att förtidsröstning inte erbjöds under samtliga dagar fram till valdagen utan att alla förtidsröstningslokaler hölls stängda under de röda dagarna trots att till kommunerna var tydlig på den punkten. Öppettiderna ska anpassas till när väljarna förväntas rösta. Åtminstone någon av lokalerna måste hålla öppet under hela förtidsröstningsperioden d.v.s. från och med den artonde dagen före valdagen fram till och med valdagen. Detta är inte acceptabelt. Regeringen bör ta initiativ så att rätten att förtidsrösta blir en likvärdig och reell möjlighet i alla kommuner. Detta kan ske på olika sätt. Regeringen kan ta initiativ till en lagändring där möjligheterna för förtidsröstning uttrycks mer tvingande för kommunerna eller genom att regeringen skriver in det som ett villkor i förordningen om statsbidrag i samband med allmänt val. Vilken väg som än väljs bör regeringen agera så att möjligheterna till förtidsröstning i samband med de allmänna valen inte begränsas för de röstberättigade, oavsett vilken kommun man önskar förtidsrösta i.
mot · GX02K257 · 2009-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av punktskrift på visitkort som används av ministrar och tjänstemän i regeringen. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av punktskrift på visitkort som används av ledamöter och tjänstemän i . Cirka 100 000 personer i beräknas ha en synnedsättning. För alla dessa är det svårt eller helt omöjligt att läsa tryckt text. För dem med grav synnedsättning är punktskrift det mest naturliga läs- och skriftspråket. Trots att punktskriften är ett fullt fungerande skriftspråk som många är beroende av i sin vardag används det väldigt sällan i samhället. Det gör punktläsare till en diskriminerad grupp. Bara en liten del av alla böcker ges ut även på punktskrift. Väldigt få produkter inom dagligvaruhandeln är märkta med punktskrift och offentliga miljöer saknar i regel punktskriftsmärkning. Samhället skulle bli betydligt mer tillgängligt för dem med en synnedsättning om tillgången på punktskrift ökade. är det punktskriftens grundare, fransmannen , föddes. () uppmärksammar därför 2009 som punktskriftsår. Riksdag och regering skulle kunna göra betydligt mer för att öka tillgängligheten för dem med synnedsättning genom ett mer frekvent användande av punktskrift. Ett sådant konkret exempel gäller de visitkort som används av ledamöter, ministrar och tjänstemän. Därför bör riksdag och regering internt besluta att alla visitkort som används av ledamöter, ministrar och tjänstemän även ska vara skrivna med punktskrift. Önskvärt vore också att informationen på alla offentliga myndigheters visitkort även skrevs med punktskrift.
mot · GX02K258 · 2009-09-28 00:00:00 — Registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att även registrering av riksdagsledamöternas skulder bör bli obligatorisk. Vi har nog alla hört uttrycket: Den som är satt i skuld är inte fri. Lika lite som den som har en förmögenhet bunden till olika former av tillgångar, lika lite är den som har skulder oberoende eller fri. Om en riksdagsledamot uppger sina tillgångar och åtaganden så skulle det då antagligen leda till ökat förtroende för huruvida ledamoten kan antas vara självständig i sitt förtroendeuppdrag. Men en sådan öppenhet och transparens blir inte komplett om inte även skulder redovisas. Riksdagsstyrelsen föreslår i sin framställning till 2006/07:RS3 att de hittillsvarande reglerna att ledamöterna i riksdag på frivillig grund kan lämna uppgifter om sina tillgångar och åtaganden ska bli obligatoriska. Skälet till detta obligatorium är enligt framställan: Som utredningen framhöll skulle en ökad öppenhet kring ledamotskapet sannolikt bidra till att öka allmänhetens förtroende för den offentliga förvaltningen och för riksdagsledamöterna och det politiska systemet. För mig framstår det något asymmetriskt att förslaget om obligatorium inte kompletterats med behovet av att också uppge skuldsidan hos ledamoten. Det är väsentligt vanligare att människors förmåga att vara självständiga påverkas mer av skuldsidan än tillgångssidan i den privata balansräkningen. Därför menar jag att förslaget skall kompletteras så att även skuldsidan skall redovisas under förutsättning att denna skrivelse blir föremål för antagande.