ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GX02C365 · 2009-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av tomträttsinstitutet och förhållandena för bostadsarrendatorer. Jag anser att det bör finnas instrument som gör det möjligt för människor att bygga och bo i eget hus. Det ska vara möjligt att göra det även om man inte har råd eller av annat skäl inte kan köpa marken men erbjuds förutsättningar att hyra marken genom arrende eller tomträtt. För att detta ska vara möjligt krävs en modern och användbar lagstiftning en lagstiftning där de oklarheter som finns rätas ut och där parterna har likställda rättigheter vid en omförhandling av markhyran. Jag vill i detta sammanhang nämna att rådande såväl tomträttslagstiftning som arrendelagstiftning i den mån den berör bostadsarrendatorer behöver ses över. hamnar enskilda personer som äger hus men inte mark i kläm då styrkeförhållandena är ojämna när förhandlingar om ny hyresperiod inträder. Avgäldshöjningarna och arrendeavgiftshöjningarna är i många fall mycket stora. Det finns många exempel på höjningar t.o.m. med flera som medfört att många inte har råd att bo kvar utan tvingas flytta. Starka markägare och ovilliga kommuner pressar i alltför hög omfattning upp markpriserna till orimliga belopp genom att anföra värdestegringen på marken som argument. Detta får till följd att människor med normala inkomster tvingas att flytta. De som stannar får acceptera hyreshöjningar i form av höjd tomträttsavgäld eller uttag av arrendeavgift. För den enskilde har såväl tomträtten som bostadsarrendet blivit en otrygg och oförutsägbar upplåtelseform, även om systemet har gått i arv i flera generationer. Problemen hänger framför allt ihop med den kraftiga prisutveckling som skett på marken, inte minst i våra skärgårdsområden. Socialdemokraterna är starka försvarare av bruksvärdessystemet för hyresrätter som en viktig utgångspunkt för att människor ska känna sig trygga i sitt boende. Vi anser i likhet med detta att också reglerna för tomträtter och arrende med bostadsfastigheter bör innehålla någon form av generella skyddsregler mot oskäliga avgäldsökningar. Lagstiftningen bör få en sådan utformning att kommunerna och markägarna kan anpassa avgälderna efter omständigheterna, detta på ett sätt så att bostadssociala hänsyn kan tas. Vi värnar en levande skärgård, vilket innebär att det måste finnas folk som lever där. Det ger ett underlag för service och transporter som i sin tur ger fler möjligheter att vistas i dessa attraktiva områden. Få ges möjlighet att friköpa tomter i dessa områden. Det kan bero på att markkostnaderna är för höga, att markägaren inte vill sälja marken eller att marken av hävd är upplåten på arrende eller med tomträtt. Man ska inte behöva äga mark för att få möjlighet att bo på marken. En mer trygg upplåtelseform med tomträtt eller arrende skulle ge fler möjlighet till boende i attraktiva områden. Socialdemokraterna anser därför att tomträttslagstiftningen bör ses över. Det gäller tomträtter för såväl småhus som flerfamiljshus. Det finns skäl att överväga om inte också bostadsarrendatorernas belägenhet bör ingå i en sådan översyn.
mot · GX02C366 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bruksvärdessystemet vid hyressättningen. har ett system som bygger på att allmännyttan är normgivande för hur mycket man kan ta ut i hyra. Systemet har i huvudsak fungerat väl men har oftast kritiserats av fastighetsägarnas organisationer och av debattörer på den borgerliga kanten. har någon form av hyressättning som påminner om marknadshyror förordats. Ofta jämför man med andra länder och säger att hyresmarknaden fungerar så mycket bättre där. har man inga andra jämförelser än ren hörsägen. Sanningen är att inget land i har en direkt marknadshyra, utan i alla länder förekommer någon form av reglering. Däremot finns det mer eller mindre stora marknadsinslag i hyressättningen i olika länder. Den borgerliga regeringen förstärkte den utredning som hade att se över hyressättningssystemet i , där man anförde att reglerna skulle vara förenliga med . Det är ytterst tveksamt om EU överhuvudtaget har kompetens i frågor som rör hyressättning för bostäder. Utredningen presenterade sina förslag, vilka mottogs med en mer eller mindre stor reservation från alla hyresmarknadens parter. Bruksvärdessystemet har i allt väsentligt fungerat bra. Det finns vissa problem som borde kunna rättas till. Den nuvarande moderatledda regeringen talar ofta om att det inte finns någon fungerade bostadsmarknad i och vill skapa en sådan. Vi kan konstatera att några sådana förslag ännu inte presenterats för . En förändring av hyressättningen bör också vara blocköverskridande så att den inte blir en fråga som ändras efter varje maktskifte. Enligt socialdemokratiska bostadspolitiska ambitioner ska det finnas en väl integrerad bostadsbebyggelse för att undvika sociala skiktningar i samhället. Det behövs också blandade upplåtelseformer i alla områden. Tyvärr har bostadspolitiken fått stå tillbaka alltför länge, och har det praktiskt taget inte funnits några bostadspolitiska ambitioner alls. Hyressättningen ska vara rättvis och det ska vara möjligt för alla att ha en bostad. Med utgångspunkt från detta resonemang är det därför viktigt att slå vakt om principerna i bruksvärdessystemet.
mot · GX02C368 · 2009-10-04 00:00:00 — Barnbalk i stället för föräldrabalk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en barnbalk med barnperspektivet som utgångspunkt kan utformas. Barnens rättigheter och de lagar som berör barn behöver lyftas fram i en barnbalk. Trots allt tal om , barns bästa och barnperspektiv saknas alltjämt en lagstiftning där barnen i praktiken står i centrum. En barnbalk skulle tydliggöra att lagstiftningen måste utgå från och dess fyra huvudprinciper: Alla barn har samma rättigheter och lika värde. Barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Varje barn har rätt att överleva, leva och utvecklas. Barnet har rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade i alla frågor som berör honom eller henne. Barnbalken skulle exempelvis kunna innehålla delar av , , skollagen, utlänningslagen, socialtjänstlagen, LVU och LSS. Lagarna som berör barn är de facto många vilket tydliggör behovet av en samlad barnbalk. Barn är en grupp som sällan har en egen talan. Barn är helt beroende av sina föräldrar och andra vuxna i sin omgivning. Trots det saknar samhället ett samlat barnperspektiv både i lagstiftningen och i synnerhet i efterlevnaden av de lagar som reglerar barns uppväxtvillkor. En barnbalk skulle i högre grad kunna garantera att barns rättigheter respekteras. En barnbalk torde också föra det positiva med sig att de som är intresserade av barnfrågor inom olika myndigheter också söker sig till dessa arbeten och därmed också får en högre kompetens i barnfrågor . Att i lagstiftning och i tillämpningen av lagen utgå från vad som är till barnets bästa borde vara grundläggande i , eftersom vi skrivit på . Den bärande tanken i är att barnet är en fullvärdig människa med egna rättigheter. En barnbalk är helt i linje med ambitionerna i . Frågan om innehållet och utformningen av en barnbalk med barnperspektivet som utgångspunkt bör övervägas i en utredning.
mot · GX02C370 · 2009-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i årsredovisningslagen. har stor uppmärksamhet riktats mot oskäliga ersättningar i bolagsstyrelser. Det har gällt såväl löner och andra förmåner till vd som styrelsearvoden. I de flesta årsredovisningar som presenteras av bolagen redovisas löner och ersättningar till styrelse och vd som en enda summa. Vd:s lön framgår av redovisningen. Det framgår dock inte i klartext hur stort styrelsearvodet är och hur det är fördelat mellan ordförande, vice ordförande och styrelseledamöter. För att förbättra informationen i årsredovisningarna borde så vara fallet. Årsredovisningslagens 5:e kapitel 20 § bör ändras så att det förutom vd:s lön och förmåner också framgår hur stora arvoden och andra förmåner som utbetalats till styrelseordföranden, vice ordföranden och styrelsens ledamöter var för sig.
mot · GX02C373 · 2009-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring förtroendeuppdraget god man. Det råder brist på personer som tar på sig uppdraget att fungera som gode män. Bristen på gode män kan antas öka eftersom efterfrågan på gode män ökar bl.a. mot bakgrund av att det träder i kraft en ny lag som rör begränsningsåtgärder för personer med demenssjukdom. Förutsättningen för dessa att överhuvudtaget kunna ansöka om bistånd är att man kan göra det själv eller genom någon som företräder en. Denna nya lagstiftning tydliggör också att det bara är formellt utsedda gode män och förvaltare som kan vara företrädare. En orsak till svårigheten att rekrytera nya gode män beror bl.a. på uppdragets form. Man har i princip detta som livslångt åtagande då man inte kan bli fri från ett sådant uppdrag utan att det finns någon annan som kan ta över uppdraget. Skulle en god man avlida är det dessutom dennes dödsbo som ansvarar för godmanskapet. Behovet av gode män är stort och växande och svårigheten att rekrytera nya människor som vill och kan ikläda sig detta förtroendeuppdrag kvarstår. Enligt mitt sätt att se det finns det därför skäl att se över lagstiftningen kring gode män i syfte att komma från dels det livslånga åtagande förtroendeuppdraget god man riskerar att innebära, dels risken för att en eventuell god mans dödsbo ärver och ansvarar för förtroendeuppdraget. En ändring i lagstiftningen kring gode män måste göra det möjligt och attraktivt för fler att ikläda sig detta viktiga förtroendeuppdrag.
mot · GX02C379 · 2009-10-02 00:00:00 — En smidigare och tryggare plan- och bygglovsprocess tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa tidsangivelser i plan- och bygglovsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till bindande förhandsbesked i plan- och bygglovsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över överklagningsmöjligheterna i plan- och bygglovsärenden. För att attrahera mer tillväxtvänliga investeringar och öka initiativen till byggnation och expansion bör handläggningstiden i planprocessen minimeras. Genom att förbättra plan- och byggprocessen, vad gäller tidsåtgång och väntan på besked, kan antalet osäkerhetsfaktorer vid investeringar minskas. Detta är något som är avgörande för att aktörer skall våga gå in med kapital. Långa ledtider, som innebär oviss tidsåtgång, är ett reellt problem för många företagare. Det finns mardrömsexempel på fall där företag, väntan, fortfarande inte erhållit tidsangivelser om när ett beslut väntas delges i ett byggärende. Med ett näringslivsperspektiv, som även inbegriper mindre företag vars ekonomiska förutsättningar är sämre i jämförelse med större aktörer, är vikten av tidsbestämning en av de faktorer som är viktigast för investeringar. Att kunna bedöma längden på byggnationsprojekt är centralt för att möjliggöra korrekt budgetering och planering av verksamhetens utveckling. Inom ramen för tillgänglighet, information, bemötande, klagomålshantering, handläggningstid samt rättssäkerhet måste (PBL) leva upp till samtliga punkter för att inte utgöra ett hinder. I SOU 2008:68 Bygg helt enkelt! Vi vill ta fasta på den tankegång som ligger bakom uttalandena i denna rapport. Vi tror att det går att åstadkomma en lösning utan lagreglerad tidsfrist, som ändå leder till en effektiv handläggning och skapar bättre förutsebarhet och trygghet för intressenterna. I finns ett system som anger lägsta och längsta handläggningstid för ett givet planärende. Mot bakgrunden av att det är viktigt att säkerställa en tydlig och på förväg bestämd tidsåtgång för byggnationsärenden som ligger på kommunens sida borde ta efter det brittiska systemet. Det är orimligt att samma typ av ärende hanteras med stora tidsskillnader mellan olika kommuner eftersom det leder till snedvriden konkurrens och i övrigt orättvisa förhållanden mellan aktörer på marknaden. Därför bör en lagreglering om längsta handläggningstid övervägas. Vidare borde den enskilde vid ett plan- och byggärende ges möjlighet till att kunna erhålla ett bindande förhandsbesked för att investeringar snabbare skall kunna komma till stånd. För att attrahera mer tillväxtvänliga investeringar och öka initiativen till byggnation och expansion bör även överklagningsmöjligheterna i planprocessen ses över så att dessa överklaganden inte kan dra ut och komma att omfatta . i (m)
mot · GX02C380 · 2009-10-05 00:00:00 — En snabbare plan- och bygglovsprocess tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över överklagningsmöjligheterna i plan- och bygglovsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se till att handläggningstiderna förkortas vid överklagningar av ärenden som inte har prejudicerande karaktär. Dagens prövning enligt PBL kännetecknas av ett krångligt regelverk och stora möjligheter till överklagningar. I många områden överklagas i stort sett varenda detaljplan. Det är inte ovanligt att överklagningarna sker i flera led, från planärende till bygglov. Ofta görs dessa överklagningar ända upp i högsta instans och har karaktären av rena okynnesöverklaganden. I slutändan är det dessutom få överklaganden som leder till förändringar. Detta skapar onödiga kostnader, inte bara för den som vill genomföra en byggnation utan även för det skattefinansierade rättsväsendet. Den totala kostnaden för de överklagningsprocesser som har drivits inför byggnation beräknas nu uppgå till . Systemet skapar orimligt långa handläggningstider, ibland upp till . De som ger sig in i ett planarbete tar alltså en mycket stor risk vars utgång och tidsperspektiv de inte kan kontrollera. Därför vore det mycket angeläget att minska antalet instanser vid överklagande av planer och bygglov. Det bör även undersökas om det går att snabba på behandlingen av överklaganden som uppenbart inte har förutsättningar att vinna gehör. Man bör därför kunna överväga om bör ingå i prövningskedjan eller om man mot bakgrund av begränsade resurser på kan minska antalet steg i prövningskedjan. Genom att ta bort blir antalet instanser i kedjan jämförbart med ärenden som prövas enligt . Förutom att möjligheterna till överprövning skärps så bör man kunna säkerställa en tidsgräns för handläggningen vilket skulle leda till att man minskar enskildas och företags kostnader och den osäkerhet om investeringen som uppkommer i och med de långa handläggningstiderna. Därför bör det prövas om det inte går att införa en längsta handläggningstid för de överklagade ärenden som inte är av prejudicerande karaktär. En mer effektiv plan- och bygglag ligger väl i linje med regeringens ambitioner när det gäller regelförenklingar.
mot · GX02C383 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av utsökningsbalken vad gäller s.k. bilmålvakter. har problemet med bilmålvakter uppmärksammats i media. Fenomenet innebär att en person låter registrera en målvakt i bilregistret som ägare av sin bil. Sedan åker den verklige ägaren runt och parkerar bilen på ett sådant sätt att han gång efter annan ådrar sig parkeringsböter och felparkeringsavgifter. Den registrerade ägaren/målvakten förfogar däremot aldrig över bilen. Bilens ägare är ansvarig för parkeringsböter och felparkeringsavgifter. Målvakten kan därför krävas på dessa belopp, men saknar typiskt sett pengar. Då kan bli inkopplad och utmätning av tillgångar kan ifrågakomma. Målvakten har dock inga tillgångar men vederbörande är registrerad ägare till bilen, som kan betinga ett visst värde. kan därför antas vilja ta bilen i mät. Eftersom målvakten typiskt sett aldrig kör bilen lär bilen dock inte påträffas hos målvakten när kronofogden kommer på besök. Däremot kan det givetvis hända att bilen anträffas parkerad någonstans, där den verkliga ägaren har ställt den. Kan i den situationen utmäta bilen? Nej, det medger inte dagens lagstiftning. I utsökningsbalken (UB) 4 kap 18 § 1 st stadgas följande: Gäldenären anses vara ägare till lös egendom som han har i sin besittning, om det ej framgår att egendomen tillhör annan. Motsatsvis får man sluta sig till att gäldenären inte anses vara ägare till lös egendom som han inte har i sin besittning. En bil som står parkerad på stan och som någon annan person än gäldenären (målvakten) har nycklarna till anses därmed inte tillhöra gäldenären, även om gäldenären är registrerad som bilens ägare i bilregistret. Denna registrering medför nämligen inte ägandepresumtion. Det motsatta gäller dock, enligt UB 4 kap 18 § 2 st, för sådan lös egendom som registrerat skepp och registrerat luftfartyg: I fråga om registrerat skepp eller registrerat luftfartyg gäller dock att egendomen anses tillhöra gäldenären, om denne är inskriven som ägare och det ej framgår att egendomen tillhör annan. Beträffande skepp och luftfartyg medför alltså registreringen ägandepresumtion. Om påträffar ett skepp, får skeppet tas i mät för den registrerade ägarens skulder, även om den registrerade ägaren inte har skeppet i sin besittning. Enligt vår uppfattning borde UB 4 kap 18 § ändras så att även bilar omfattas av undantagsbestämmelsen i paragrafens andra stycke. Det vore en mycket enkel lagstiftningsoperation, som skulle göra det något enklare att bekämpa förekomsten av bilmålvakter. Om registreringen i bilregistret skulle medföra ägandepresumtion, skulle kunna ta en bil i mät för den registrerade ägarens skulder, t ex parkeringsskulder, även om bilen inte är i den registrerade ägarens besittning, utan exempelvis står parkerad på stan. Om den verklige ägaren skulle riskera att få sin bil utmätt till följd av stora parkeringsskulder, skulle han eller hon förmodligen i högre grad akta sig för att parkera fel. Vi kan inte se några tydliga argument mot den av oss föreslagna ordningen, utan föreslår att besluta om det ovan angivna tillkännagivandet.
mot · GX02C388 · 2009-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att stoppa fortsatt exploatering av orörda älvsträckor. Elcertifikaten för småskalig vattenkraft har inneburit ett starkt ökat tryck på utbyggnad av många tidigare ej reglerade vatten. På ett stort antal platser i landet hotas tidigare orörda älvsträckor. Det senaste argumentet för att bygga ut fler orörda vatten är att det krävs som reglering av vindkraften. Det är ett dåligt, för att inte säga felaktigt, argument. Ingen har hävdat att man måste bygga ut vattenkraften för att klara av att ersätta den effekt som försvinner när en kärnreaktor snabbstoppas. De omedelbara effektförlusterna är betydligt större när en kärnreaktor tvingas snabbstoppas än när det slutar blåsa. Även vindkraftverk som står inom synhåll från varandra slutar producera med viss tidsförskjutning. Teknik för att lagra effekt och buffra på nätet utvecklas redan, och med ökad sammankoppling av produktion över stora avstånd minskar risken att hela produktionen faller bort . Andra långsiktigt hållbara sätt att producera el utvecklas också. Vågkraft och solel kommer snabbt i många länder. Med en ökad handel av el blir lokala variationer mindre problematiska. Domstolar tolkar på ett sätt som ständigt tycks gå naturvården emot och exploatering till mötes. För att ändra på detta sätt att använda vår lagstiftning finns det självklart ett stort antal möjliga åtgärder förutom att ändra lagen. Regeringen kan uttala sin uppfattning om villkoren för energiproduktion för att på så vis ge domstolar och exploatörer ledning. Ett uttalande regeringen skulle kunna göra är att tydligt deklarera att export av förnyelsebar energi är positivt så länge det inte sker på bekostnad av den biologiska mångfalden. Det är egentligen en självklarhet enligt vår lagstiftning men det behöver uppenbarligen strykas under. Regeringen skulle även kunna besluta att snabbt avsluta systemet med elcertifikat till den småskaliga vattenkraften. Man kan beskriva det nuvarande systemet som en kraftig subvention för att skada de få riktigt värdefulla levande vatten vi har kvar i landet. Att upphöra med subventioner till sådant borde vara ett lätt beslut att ta för vilken regering som helst. Regeringen skulle även kunna använda möjligheten till teknikupphandling som jag påpekat i ett flertal andra motioner. Varför inte gå samman med övriga nordiska länder och ta fram ett underlag för en beställning som innebär en utmaning till företagen att ta fram en teknik som klarar av att i nätet buffra en viss effekt . För att utforma kravet i detalj krävs naturligtvis att man anlitar experter som kan göra bedömningar av vilken utveckling som kan anses ske även utan utmaningar. Teknikupphandlingar bör användas för att minst halvera den tid inom vilken man kan anta att den nya tekniken annars skulle komma fram eller för att minst fördubbla kapaciteten. bör ge regeringen till känna som sin uppfattning att regeringen bör agera för att hindra fortsatt exploatering av orörda levande älvsträckor genom att använda de i motionen föreslagna verktygen.
mot · GX02C391 · 2009-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företag som ställer ut falska fakturor till privatpersoner och företag. Det blir allt vanligare att mycket oseriösa företag, inte sällan med kriminellt belastade personer bakom, ägnar sig åt en synnerligen otäck form av utpressning. Med falska fakturor, så kallade bluffakturor och inkassokrav pressar dessa kriminella företag ut stora pengar ur såväl privatpersoner som företag. Det tål att påpekas att inkassoföretag har ett stort ansvar att inte åta sig uppdrag från oseriösa aktörer och det finns också exempel där inkassoföretag faktiskt avbrutit samarbetet. kan faktiskt en bluffaktura gå så långt som till ett betalningsföreläggande hos , som har svårt att bedöma vilka fakturor som är falska. Många företag drabbas, men det finns sannolikt ett stort mörkertal då många väljer att betala dessa fakturor för att slippa ytterligare problem. Enbart branschorganisationen får in uppemot 70 klagomål från sina medlemmar. En del talar om att så många som 30 000 företag drabbas . Hur många privatpersoner som drabbas är svårt att bilda sig en uppfattning om. Men med all sannolikhet är mörkertalet stort även här. Blufföretagen hittar nya offer för sina falska fakturor. Det kan röra sig om sommarstugeägare som fått falska telefonfakturor, bostadsrättsinnehavare som luras att gå med i icke-existerande intresseorganisationer eller personer som faktureras för exempelvis en påhittad pensionsrådgivning. Gemensamt för både de företag och de privatpersoner som drabbas av bluffakturor är att språket från de oseriösa företagen som ligger bakom ofta är hårt och inte sällan direkt hotfullt. Många blir helt enkelt skrämda till att betala. Regeringen bör se över denna situation och återkomma med förslag som stärker konsumenter och företag som drabbas av bluffakturor.