mot · GX02Fi260 · 2009-10-06 00:00:00 — För oss kommer det att vara en prioriterad fråga inom ramen för det europeiska arbetet att skapa ett så enhetligt finansiellt regelverk som möjligt. Vi kräver att den nuvarande regeringen gör detta till en prioriterad fråga. Behovet av mer enhetliga regelverk blir tydligt när vi tittar på hur omfattande exponeringar utanför hemlandet många banker har. Inte minst gäller det de svenska bankerna som har stor exponering mot hela . Några av de frågor som måste få en lösning snabbt är kapitaltäckningskrav för banker, begränsningar i de rörliga ersättningssystemen och förbättrade riskbedömningar av finansiella instrument och institutioner. Arbetet för att begränsa de så kallade skatteparadisens verksamhet och öka transparensen är intimt förknippat med arbetet för en tryggare finansiell sektor. Vi socialdemokrater ser behov av ett seriöst arbete för att förstärka regleringen på dessa områden. En annan central fråga för agerande inom det europeiska samarbetet är att säkra att det internationella kapitalet möts av internationell politik och internationella regler. Vi vill ha en europeisk finansiell myndighet med muskler. Ingen ska kunna smita undan regler och kontroll genom att flytta pengar mellan olika länder. Vi vill att den europeiska myndigheten ska ha möjlighet att överpröva nationella inspektioner under vissa förutsättningar. Den svenska har en central uppgift och måste få de verktyg som krävs för att genomföra sitt grundläggande uppdrag som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att människor känner tillit till den finansiella sektorn. Denna tillit saknas . Vi ser även särskilda behov av att stärka arbetet med att identifiera insiderbrott och otillbörlig marknadspåverkan. Det måste noggrant följas att har tillräckliga resurser för sitt arbete. Alla kreditgivare ska ställas under tillsyn Konsumenten behöver skydd. Vi vill att alla kreditgivare som erbjuder krediter till konsumenter ska stå under tillsyn. krävs tillstånd endast för de verksamheter som kombinerar utlåningsverksamhet med inlåning. Det innebär att inte får utöva tillsyn över kreditgivare kring exempelvis företagens kredithantering. Många av de företag som erbjuder de mest kostsamma lånen står därmed utan tillsyn från . Staten måste vara en seriös ägare Den svenska staten har ett relativt stort ägande i den svenska banksektorn. Trots detta vilar utförsäljningsmolnet över såväl som Nordea. Vi menar att det är ansvarslöst att regeringen under en allvarlig finansiell kris inte tydligt markerar att staten ska behålla sitt ägande. Ett sådant agerande skulle vara positivt för stabiliteten på den svenska finansiella marknaden. Vi kan vidare konstatera att staten valde att använda kapitaltillskottsprogrammet i samband med kapitaltillskottet till Nordea. Detta tillskott borde ha hanterats enligt ordinarie metod vid tillskott, inte genom kapitaltillskottsprogrammet vars syfte är krishantering. Förbättrad konkurrens inom banksektorn Rörligheten på bankmarknaden är begränsad. Vi vill att staten använder sitt ägande i för att främja konkurrensen. Man behöver också se över om det krävs lagändringar eller andra typer av insatser för att synliggöra villkoren mellan olika finansiella aktörer. En anledning till den låga rörligheten är att mycket av pensionssparandet inte går att flytta. Vi vill se över vilka möjligheter som finns för att stärka kundernas möjlighet att flytta pensionssparandet mellan olika aktörer. När den så kallade stabilitetsavgiften kommer på plats vill vi att den påtagligt ska vägas efter den individuella bankens riskprofil. Detta skapar sundare incitament som konkurrensen mellan banker blir mer rättvis. 5.7Investera i ungas möjligheter De som är unga ska bära upp samhället . står vi inför en enorm utmaning. Arbetslösheten bland unga ökar rekordsnabbt och den ökar betydligt snabbare i än i många andra EU-länder. Ungdomsarbetslösheten är nu och bland den högsta i EU. Den borgerliga regeringens passivitet inför den växande ungdomsarbetslösheten är inte acceptabel. Socialdemokraternas, och gemensamma politik för att unga ska få jobb presenteras i rutan nedan. Därutöver presenterar vi socialdemokrater ett förslag om skattereduktioner för arbetsgivare som anställer arbetslösa unga. Skattereduktioner för arbetsgivare som anställer arbetslösa unga Regeringens enda svar på den höga ungdomsarbetslösheten är att sänka arbetsgivaravgiften för alla företag som redan har ungdomar anställda. anser att nedsatta socialavgifter för olika åldersgrupper är ett ineffektivt sätt att öka sysselsättningen. Vi delar experternas bedömning och föreslår att differentieringen avskaffas. Vi vill istället uppmuntra företag att anställa arbetslösa ungdomar. Vi föreslår ett riktat avdrag för alla som anställer en arbetslös ungdom. Förslaget innebär en skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften för den som anställer en arbetslös . Avdraget utgår för alla arbetslösa ungdomar som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Totalt sett avsätter vi för denna insats, vilket ger cirka 12500 unga arbetslösa möjlighet att få en anställning med avskaffad arbetsgivaravgift. Vi föreslår också därutöver ett ännu mer generöst förstajobbetavdrag riktat mot de ungdomar som varit långtidsarbetslösa (se nedan). 5.7.1Gemensamt förslag från s, mp och v: Ge unga en chans De som är unga ska bära upp samhället . Unga människor står för en stor och positiv kraft i vårt samhälle; de är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en framtidsinvestering. står vi inför en enorm utmaning. Arbetslösheten bland unga ökar rekordsnabbt och den ökar betydligt snabbare i än i många andra EU-länder. Ungdomsarbetslösheten är nu och bland den högsta i . unga halkar efter. Ungdomsarbetslösheten i är bland den högsta i EU (juli månad 2009)5 Därutöver riskerar situationen att förvärras ytterligare . Ungdomskullarna är rekordstora. har antalet 19-åringar ökat med 30procent (30000 personer). Inte har det varit så många 19-åringar som . kommer arbetsmarknaden att fortsätta att försämras. Enligt regeringens prognoser i budgetpropositionen kommer arbetslösheten att öka både 2010 och 2011. Källa: SCB. Dessutom har förutsättningarna för de unga att studera på komvux och högskola minskat sedan den moderatledda regeringen kom till makten . Högskolan har inte byggts ut. Statsbidragen till komvux har minskat dramatiskt. rapporterar att var tredje studieplats på komvux (totalt 40000 platser) har försvunnit . Dessutom har regeringen försenat utbyggnaden av den kvalificerade yrkesutbildningen och . I stället har regeringen låst in arbetssökande ungdomar i den så kallade jobbgarantin för unga. Där har de arbetssökande ungdomarna samlats och har den vuxit till över 30000 ungdomar. Denna så kallade jobbgaranti är dock inte någon garanti för att få jobb. Under den inledande fasen i praktiken ungefär erbjuds deltagaren inga aktiva insatser. I stället hänvisas man till det som kallas jobb-coachning, det vill säga enkla kurser i att skriva jobbansökningar och cv. Stor ökning av deltagare i regeringens jobbgaranti för ungdomar 1824 år Källa: Arbetsförmedlingen. Efter den inledande fasen ska den som söker arbete kunna få tillgång till arbetspraktik eller utbildningsinsatser. Det har dock endast skett i undantagsfall. Av de drygt 35 000 ungdomar som var inskrivna i jobbgarantin deltog i utbildning och i praktik. Jobbgarantin för ungdomar antal deltagare i olika insatser Fördjupad kartläggning 3 2339 Jobbsökaraktiviteter med coachning19 37754 Ingen registrerad uppgift9 77727 Källa: Arbetsförmedlingens statistikenhet. Fempunktsprogram för jobb, utbildning och praktik till unga Alla goda krafter i samhället måste nu mobiliseras. Att skapa möjligheter och en ljusare framtidsbild för dagens unga generation är en nyckel för att klara framtidens utmaningar. Unga måste få chansen så att de kan växa och bidra med sin fulla potential. Därför föreslår vi ett program i fem punkter för att minska ungdomsarbetslösheten: 3.Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik och krav på utbildning arbetslöshet 4.Fler platser i KY och högskola och bättre kvalitet 5.Snabbare övergång från studier till arbete Vi vill införa en jobbstart för unga som ger arbetslösa ungdomar mellan möjlighet till jobb, utbildning och praktik. Denna ska ersätta regeringens jobbgaranti för unga. Jobbstarten innebär att Arbetsförmedlingen ska göra en snabb kartläggning, en så kallad profilering, av alla unga som skriver in sig vid förmedlingen . De som bedöms behöva någon utbildning, praktikplats eller subventionerad anställning för att få jobb ska kunna få det redan från början, utan långa väntetider. Till exempel ska de som ännu inte har avslutat sina gymnasiestudier eller som redan har flera arbetslöshetsperioder prioriteras. De unga som är med i jobbstarten ska ha goda möjligheter till utbildning. Vi vill därför satsa på ett brett ungdomslyft och fler möjligheter till praktik och jobb. Många unga som saknar arbete har inte fullständig gymnasieexamen. när det kommer vara tufft att på arbetsmarknaden är det betydligt bättre att dessa unga passar på att läsa in en gymnasieexamen än att de går passivt arbetslösa. Arbetsförmedlingen beräknar att totalt 120 000 unga kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasiet. Behovet av extraordinära insatser är därför stort. Vi vill därför sjösätta ett tillfälligt program med 10 000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet Ungdomslyftet. Programmet ska innebära att långtidsarbetslösa (arbetslösa mer än ) mellan som vill komplettera sina ofullständiga grundskole- eller gymnasieutbildningar ska kunna göra det. Programmet bör berättiga till särskild ungdomslyftsersättning eller till aktivitetsstöd för dem som kvalificerat sig för det. Krav ska ställas på ett aktivt deltagande i utbildningen för att ersättning ska erhållas. Utbildningen ska kunna arrangeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskolor. Tiden i programmet ska vara flexibel och anpassad efter de utbildningsbehov som individen har, men maximalt ska programmet kunna pågå . Fler möjligheter till jobb, utbildning och praktik och krav på utbildning arbetslöshet För att pressa tillbaka den ökande långtidsarbetslösheten måste Arbetsförmedlingen ha tillräckliga resurser att erbjuda. Utöver Ungdomslyftet föreslår vi därför mer pengar till jobbutbildning, lärlingsplatser, förstajobbetavdrag och bättre stöd till unga med funktionshinder. Men det finns ungdomar som trots att de har sökt jobb aktivt och fått del av praktikplatser och korta utbildningar ändå inte har fått ett jobb efter en lång tids arbetslöshet. Vi kan inte lämna dessa ungdomar vind för våg. Senast inskrivning vid Arbetsförmedlingen vill vi därför ställa krav på ungdomarna att delta i Utbildningsstarten. Utbildningsstarten innebär både en rättighet och en skyldighet att delta i en yrkesinriktad utbildning med arbetsplatsförlagd praktik (en jobbutbildning eller en lärlingsplats). Modellen är hämtad från , som har en av de lägsta nivåerna på ungdomsarbetslösheten i EU. De ungdomar som hellre vill utbilda sig inom det reguljära utbildningsväsendet och har den behörighet som krävs kan välja att studera på komvux eller på högskolan. A. Jobbutbildning till unga 2500 platser Många arbetslösa ungdomar har bristande utbildning. Utvärderingar från () visar att yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är en framgångsrik insats som leder till jobb. Men regeringen har gjort stora nedskärningar. Antalet unga mellan som deltar i en arbetsmarknadsutbildning har minskat personer till 189 personer , enligt . stiger arbetslösheten med rasande fart och unga är i stort behov av arbetsmarknadsutbildning. Vi vill bygga ut den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med 2500 platser som riktas till unga upp till 20102011 och 1250 platser . Vi vill också göra det möjligt för arbetslösa ungdomar att ta del av högkvalitativa och längre arbetsmarknadsutbildningar. får en ung person som har varit arbetslös länge studera eller göra praktik . Den gränsen är för kort. De allra flesta ungdomar behöver inte några längre utbildningar eller praktikplatser men några gör det. Vi föreslår därför att regeln om högst tre månaders praktik eller utbildning utökas . B. Lärlingsplatser 3 000 platser Många unga som har gått utan arbete behöver uppdatera sin kompetens men de saknar studievana och behöver en nära kontakt med arbetslivet för att göra det. Därför vill vi inrätta 2 500 lärlingsplatser där utbildningen motsvarar yrkeskomvux men är förlagd till yrkeslivet. De arbetsplatser som tar emot lärlingar får ersättning för det. Vi föreslår 3 000 lärlingsplatser och 2011, och 1500 lärlingsplatser . C. Förstajobbetavdrag 4 000 platser För de unga som antingen har varit arbetslösa länge eller riskerar att vara det och som saknar den praktiska erfarenheten och de rätta kontakterna för att få jobb vill vi investera i ett generöst förstajobbetavdrag. Det innebär att de arbetsgivare som anställer en ung långtidsarbetslös får göra ett skatteavdrag på två tredjedelar av lönekostnaden, . Arbetsförmedlingen ska anvisa platserna för att uppnå önskvärd sysselsättningseffekt och garantera kollektivavtalsenliga löner. Vi föreslår 4 000 förstajobbetavdrag 20102011 samt 2 000 förstajobbetavdrag . Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning Unga med funktionsnedsättning är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda bättre stöd behövs extra resurser. Vi vill därför avsätta till Arbetsförmedlingen för mer individuellt stöd till unga med funktionsnedsättning. Fler platser i KY och högskola och bättre kvalitet De ökande ungdomskullarna och den höga ungdomsarbetslösheten ställer krav på fler platser i både KY och högskola. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en ökning av antalet platser i högskolan, men satsningen är tillfällig, vilket är anmärkningsvärt eftersom de allra flesta av högskolans program är långa. Vi menar att antalet utbildningsplatser på högskolan behöver byggas ut ytterligare och mer långsiktigt. Därför föreslår vi fler högskoleplatser än regeringen. För att höja kvaliteten i högskoleutbildningarna föreslår vi också i ett extra anslag för höjd kvalitet i högskolan. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier, och de studenter som skriver uppsats behöver mer tid med sina handledare. Medlen ska främst gå till att höja kvaliteten i grundutbildningen inom samhällsvetenskap och humaniora. Fördelat på samtliga studenter (uppgifter ) inom samhällsvetenskap, humaniora, teologi och juridik så blir det per student och år. Det skulle till exempel kunna innebära att studenterna kan få 60 föreläsningar extra . Långt ifrån alla unga är intresserade av teoretiska högskoleutbildningar. För de som vill ha en mer yrkesinriktad påbyggnadsutbildning efter gymnasiet måste det också finnas högkvalitativa alternativ. Därför är den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) viktig. Vi menar att KY-utbildningarna långsiktigt bör fortsätta att byggas ut och föreslår fler platser än regeringen . Snabbare övergång från studier till arbete För att få jobb behöver ungdomar utbilda sig i sådant som arbetsgivarna efterfrågar. Dessutom behöver de erfarenheter från och kontakter med arbetslivet. Vi ser stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv både i gymnasieskolan, komvux och på högskolan. Bättre studie- och karriärrådgivning Därför föreslår vi för att bygga ut möjligheterna till studie- och karriärrådgivningen i gymnasieskolan samt ytterligare för detsamma på högskolan 20102012. Ökade möjligheter till praktik och traineejobb när arbetsmarknaden är extra ansträngd föreslår vi dessutom fler praktikplatser vid statliga myndigheter för nyutexaminerade akademiker och ett traineeprogram till de kommuner och landsting som vill ta chansen att nu nyrekrytera nästa generations välfärdsarbetare. Fler jobb, utbildning och praktikplatser (antal, avvikelse från regeringen) Ungdomslyft fler platser på komvux och folkhögskolor riktade till arbetslösa ungdomar10 00010 0005 000 Jobbutbildning till unga2 5002 5001 250 Lärlingsplatser3 0003 0001 500 Förstajobbetavdrag4 0004 0002 000 Fler platser på högskolan2 5002 50010 000 Fler platser på KY () 7001 0001 000 Praktik i statliga myndigheter1 8001 8000 Traineeprogram i välfärden1 5001 5000 SUMMA26 00026 30020 750 Kostnader (avvikelse från regeringen) Nytt studiestöd för arbetslösa ungdomar som läser på komvux (ungdomslyftsersättning)15015075 Bättre stöd till unga med funktionsnedsättning252525 Fler platser på högskolan, inklusive studiemedel210210850 Fler platser på KY (), inklusive studiemedel70100100 Bättre studie- och karriärvägledning200200200 Praktik i statliga myndigheter2002000 SUMMA3 3304 0002 340 5.8Investera i kultur och kreativitet Vi vill att ska vara ett dynamiskt och kreativt samhälle. Det skapar möjligheter för oss att växa och utvecklas som individer men det gynnar också ekonomiskt. Därför vill vi skapa bättre förutsättningar för de kreativa näringarna. Vi vill att de kreativa näringarna ska ha samma möjligheter till finansiering som traditionell industri. Det ska inte vara svårare för ett svenskt musikbolag att få krediter eller företagsrådgivning hos än för andra bolag. Vi vill också att de kreativa näringarnas export ska främjas på samma sätt som traditionella sektorers och vara en naturlig del av exempelvis och svenska ambassaders främjandeaktiviteter utomlands. I spåren av jobbkrisen ser vi nu hur arbetslösheten ökar snabbt bland kulturarbetarna. finns det många uppgifter på kulturens område som behöver utföras och som kan tidigareläggas. Det handlar om renoveringar av kulturarv, men också om att tillgängliggöra kulturarvet för fler, till exempel genom att låta fler arkiv och samlingar digitaliseras och bli tillgängliga på Internet. Genom att dessa investeringar tidigareläggs pressas kostnaderna ned som ökningen av arbetslösheten i kultursektorn dämpas. Det är således både en effektiv kulturpolitik och en bra konjunkturpolitik. I denna motion presenterar vi ett antal förslag för jobb i kultursektorn. behöver öppna sig mot omvärlden. Vi vill göra en satsning på internationellt kulturbyte, så att svenska kulturarbetare får jobb och nya influenser via gästspel i utlandet. Vi vill också göra en särskild internationell satsning för svensk film. Vi vill skapa en marknadsföringsfunktion för nordisk film i och öka den nordiska närvaron vid internationella filmfestivaler. Många människor arrangerar kulturaktiviteter på ideell basis. Vi vill uppmuntra detta genom ett utökat arrangörsstöd till kulturaktiviteter. Sammantaget möjliggör detta ytterligare cirka 5000 kulturarrangemang . Behoven av renovering och ombyggnad av kulturhistoriskt värdefulla byggnader är stora. Vi föreslår därför att en kultur-ROT ska införas mellan 2010. På samma sätt som ROT-avdraget för småhusägare ger kultur-ROT:en ett skatteavdrag som motsvarar av arbetskraftskostnaderna. kan utnyttjas av såväl enskilda personer som kommuner, bolag och stiftelser dock ej av statliga fastighetsägare. Ett villkor för att få kultur-ROT:en är att länsstyrelserna godkänner byggnaden i fråga som kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Ett annat villkor är att man inte beviljas kulturmiljöbidrag för samma projekt. beräknas vid en försiktig bedömning skapa cirka 1500 jobb. För att förbättra arbetsvillkoren för kulturarbetare inom scenkonstområdet införde den tidigare socialdemokratiska regeringen konstnärsallianser inom scenkonstområdet. finns tre konstnärsallianser dans, musik och teater med 290 anställda. Vi vill låta fler kulturellt yrkesverksamma få möjlighet att anställas av konstnärsallianserna och föreslår därför att anslaget till allianserna utökas så att i storleksordningen 145 personer till kan få anställning i allianserna. Vi vill både öka tillgängligheten till landets kulturarv och skapa fler jobb i kultursektorn. Accessjobben var en lyckad satsning på kulturområdet under förra mandatperioden. Satsningen skapade många jobb och gjorde ett stort antal samlingar och föremål tillgängliga för allmänheten, inte minst på Internet. Enligt den borgerliga regeringens planer avslutas . Vi vill skjuta till resurser så att kan fortsätta. 5.9Investera i grön omställning Regeringens budgetproposition visar på låga miljöambitioner. har regeringen sänkt klimatmålen. De leder inte till den klimatomställning som behöver för miljöns och jobbens skull. Vi socialdemokrater vill satsa mer på att värna miljön och klimatet. I enlighet med den parlamentariska klimatberedningens förslag vill vi investera i lokala klimatinvesteringsprogram Klimp, och anslår 650 miljoner till det över perioden 20102012. Klimatinvesteringsprogram ska utvecklas och utformas så att de stödjer de mest samhällsekonomiskt- och klimatmässigt effektiva åtgärderna. Stödet kan exempelvis användas till teknik för produktion och uppgradering av biogas. Vi vill också se mer resurser till biologisk mångfald och vill stärka Kemikalieinspektionens tillsynsverksamhet. 5.9.2Vi vill satsa på energiforskning, energieffektivisering och teknikspridning industri ska vara ledande i klimatsmarta processer. Vi vill stärka svensk industri och investera i uthållig teknik. Vi föreslår därför ett nytt program om för att bidra till att fossilbaserad uppvärmning inom industrin kan fasas ut. Regeringens låga ambitioner inom energiforskningen avspeglas i förslaget att anslå mindre än vad man aviserade i den förra budgetpropositionen. För att forskningen i större utsträckning ska kunna kommersialiseras och resultera i nya produkter, exportmöjligheter och arbetstillfällen vill vi kraftigt öka anslaget till energiforskningen. Till detta anslag kraftsamlas även stödet till kommersialiseringen av ny energiteknik, teknikupphandling och testmarknader. Över en treårsperiod planerar vi att stärka energieffektiviseringen, energiforskningen och kommersialiseringen av dess resultat med . 5.9.3Fordonsparken måste bli mer klimatsmart Det är nödvändigt att bilparken i och andra länder blir mer miljövänlig. Fordonsindustrin är en central del i den svenska ekonomin. Vi vill stimulera fordonsindustrin till att påskynda omställningen till produktion av mer miljösmarta fordon. På så sätt blir svensk industri mer konkurrenskraftig , som transportsektorns utsläpp av klimatpåverkande gaser minskar. Socialdemokraternas, och gemensamma politik för miljöfordonen presenteras i rutan nedan. 5.9.4Gemensamt förslag från s, mp och v: Miljöfordonspaket Svensk fordonsindustri är en central del i den svenska ekonomin. Vi vill stimulera fordonsindustrin till att påskynda omställningen till produktion av mer miljösmarta fordon. På så sätt blir svensk industri mer konkurrenskraftig . Vårt budskap är tydligt: Vi kommer att ställa allt hårdare krav på de fordon som säljs i . Kostnaden för att äga och använda fordon med höga utsläpp kommer att öka. Men vi är också tydliga med att vi är beredda att ta ansvar för att stimulera till en omställning av fordonsparken. Vi vill investera för att få bort gamla miljöfarliga och osäkra fordon och ersätta dem med nya och säkra miljöbilar och mer miljövänliga tyngre fordon. Miljöbilar och tyngre fordon med miljöprofil ska naturligtvis stimuleras, inte motarbetas. Vi lägger nu fram ett gemensamt förslag som skulle minska bilismens miljöpåverkan och bidra till att vi når våra klimatmål som svensk fordonsindustris konkurrenskraft förstärks. De oklarheter som råder kring definitionen av miljöbil hämmar försäljningen av miljösmarta bilar. gäller olika regler för olika lagstiftningar, och det finns även oklarheter mellan det lokala och nationella regelverket. Vi föreslår en enhetlig miljöbilsklassning. Vi vill att det ska finnas tre klasser som används vid alla regelverk som rör miljöbilar.