mot · GX02Fi262 · 2009-10-06 00:00:00 — För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Därför är möjligheten att få göra praktik under sin studietid mycket eftertraktad bland studenter. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfarenhet av hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. vill skapa möjlighet för fler studenter att få denna värdefulla arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. Praktiken ska utformas som en kurs som ger högskolepoäng och är studiemedelsberättigande, vilket innebär att hög kvalitet ska hållas. Den svenska skolan håller hög kvalitet men alltför många elever går ut skolan med otillräckliga kunskaper. En av fyra elever som gick ut hade inte godkänt i alla ämnen och saknade behörighet att söka till gymnasieskolans ordinarie program. Alla elever måste få förutsättningar att nå kunskapsmålen. Stor mångfald, långtgående individualiserad undervisning och kompetenta lärare är nyckeln till en framgångsrik skola. Den borgerliga regeringen har haft fel fokus i sin utbildningspolitik. Feltolkningar, avsiktliga eller inte, av internationella jämförande undersökningar har legat till grund för regeringens politik. Följden har blivit att fokus har lagts på att lösa problem som kanske inte ens finns. Regeringen har lagt ner stor möda på att elever ska bli mer disciplinerade: förslag om ordningsbetyg, rätt att flytta mobbare och liknande har duggat tätt. Mindre fokus har lagts på att förbättra undervisningen och göra den mer individualiserad. Till exempel har den nationella timplanen, som reglerar exakt hur många timmar varje elev ska studera varje ämne, fortfarande inte skrotats detta trots att den omfattande försöksverksamhet som pågår visat på mycket positiva resultat. Regeringen har också varit väldigt fokuserad på betyg, fler betygssteg ska införas och eleverna ska få betyg tidigare. Det finns inget stöd i forskningen för att dessa åtgärder skulle leda till bättre kunskapsresultat i skolan. I stället behövs tydligare och mer utförlig information till elever och föräldrar. står för en helt annan politik. Vi vill istället höja kvaliteten i skolan. Det handlar bland annat om att införa ett omdömessystem som ersätter dagens betygssystem och om att skärpa sanktionsmöjligheterna för . Här presenterar vi ytterligare satsningar för att stärka kvaliteten i . vill att skolan ska genomsyras av hög kvalitet. Vi vill därför bland annat tillföra medel för att skolorna ska kunna utveckla mer individualiserad undervisning. Vi vill förstärka Lärarlyftet och satsa på ämnesundervisning på modersmål. Totalt avsätts för att höja kvaliteten i skolan. 14.2.1Kvalitetspott för pedagogisk utveckling För att ge fler elever bättre förutsättningar att nå kunskapsmålen i skolan vill vi inrätta en kvalitetspott för pedagogisk utveckling. Skolor ska kunna söka och få medel för att genomföra projekt som syftar till att höja kvaliteten i undervisningen och i förlängningen leda till större måluppfyllelse. Inriktningen ska vara på nyskapande och innovativa pedagogiska projekt, och vi ser gärna att man tar avstamp i de behov som dokumenterats i elevernas individuella utvecklingsplaner. Olika typer av satsningar kan komma i fråga, men det ska vara ett tydligt formulerat projekt som är enkelt att utvärdera. Utvärderingarna är viktiga, inte bara för att de fungerar som ett kvitto på investeringen utan också för att de gör det möjligt att sprida goda exempel. 14.2.2Förbättra förutsättningarna i Lärarlyftet Lärarnas kompetens har en avgörande betydelse för elevernas resultat i skolan. Engagerade och kompetenta lärare hjälper elever att utvecklas såväl kunskapsmässigt som rent mänskligt. Det finns många duktiga lärare runt om i landet som gör ett bra jobb. Om de fick möjlighet till inspirerande och kvalitativ fortbildning skulle de kunna bli ännu bättre och bli ännu mer motiverade. Det finns också lärare som saknar vissa kompetenser som de skulle behöva utveckla för att bli riktigt bra lärare. anser att lärarna måste uppmärksammas mer. Skolledningarna måste ställa höga krav på varje lärare, och lärarna måste få möjligheter att leva upp till dessa krav. Den borgerliga regeringen har gjort en satsning på fortbildning för lärare som de kallar Lärarlyftet. Det är en bra satsning som går ut på att lärare som vidareutbildar sig får en ersättning från staten som motsvarar av deras lön som de studerar. Det har dock visat sig att avhoppen från utbildningarna är ganska stora. En förklaring kan vara att många inte har sådana ekonomiska marginaler att de klarar ett inkomstbortfall på . Många som tar del av utbildningen är ensamstående kvinnor med barn. För att skapa bättre möjligheter för personer som inte har så stora ekonomiska marginaler att ta del av Lärarlyftet vill höja ersättningsgraden till 90procent av lönen. För detta avsätter vi . 14.2.3Försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmål Nästan all undervisning i skolorna bedrivs på svenska, något som gör det svårt för barn som ännu inte behärskar svenska obehindrat att tillgodogöra sig annan undervisning, såsom matematik. Det gäller framför allt elever som anlänt till och som inte har hunnit lära sig svenska tillräckligt bra för att hänga med i undervisningen. En elev har rätt att få bra undervisning i matematik även om eleven inte är duktig i svenska. Att undervisningen blir mer effektiv om lärarna talar ett språk som eleverna förstår säger sig självt. vill därför starta en försöksverksamhet i tio kommuner där man prövar att ge elever rätt till undervisning i matematik på deras modersmål, detta för att ge eleverna bättre kunskaper i dessa ämnen eleverna utvecklar sina kunskaper i svenska. När eleverna är nyanlända sker en större del av undervisningen i ämnena på modersmålet, men med tiden sker en större del av ämnesundervisningen på svenska. 14.2.4Utvidgad rätt till modersmål I grundskoleförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som vill ta bort, vilket även rekommenderat. Fördjupade språkkunskaper anses i andra fall vara en tillgång för samhället, vilket till och med föranlett reformer av antagningssystemet till högskolan. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . vill utvidga rätten till modersmålsundervisning till att gälla hela grundskoletiden och avsätter därför för detta ändamål. 14.3Bättre möjligheter till kompetensutveckling genom utbildningsvikariat vill underlätta kompetensutveckling. Mot den bakgrunden föreslår vi ett nytt stöd, utbildningsvikariat, som riktas till dem som har anställning, men som vill ta steget att kompetensutveckla sig eller vidareutbilda sig. Stödet är utformat som möjlighet till ledighet från en anställning och max 12 månader med en ersättning motsvarande av ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen. Möjligheten erbjuds endast om en arbetslös, som arbetsgivaren godkänt, går in och vikarierar under ledigheten. Förslaget syftar till rörlighet och inträde på arbetsmarknaden. För att åstadkomma bäst träffsäkerhet föreslås att stödet endast ges till personer . Därutöver föreslås att arbetslösa ungdomar i först hand och långtidsarbetslösa i andra hand är prioriterade för vikariaten. Programmet omfattar cirka 5000 helårsplatser. Tillsammans med företagsvikariaten som beskrivs i avsnittet om företag och entreprenörskap omfattar programmet 10000 helårsplatser. För de gröna är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en av nycklarna till mänsklig livskraft. Vi tror att det finns skaparkraft i varje människa. En grundtanke i den gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet att utveckla sina förmågor och att få uttrycka sig fritt; i den grundläggande friheten ligger en välståndsskapande kraft. Vi menar att alla människor i ett demokratiskt samhälle måste ges förutsättning att använda den skaparkraften. Ett starkt och mångfasetterat kulturliv är därför ett mål i sig. Kulturen ska vara dynamisk och ifrågasättande. Frihet är garantin för ett levande kulturliv. Kulturen är en del av välfärden och demokratin; därför måste samhället skapa förutsättningar för ett rikt kulturliv. Och dessa förutsättningar måste skapas i , i den verklighet vi har omkring oss . De kreativa näringarna är av stor vikt för svensk ekonomi och en potentiell motor för ekonomisk utveckling i hela landet. Genom att stimulera kulturen stimulerar vi också skapandet av fler arbetstillfällen. Dessutom i en bransch som generellt sett är mycket miljövänlig. storsatsar på kultur för ekonomisk utveckling. Vi ser kulturen som den utvecklingsbransch den är och tillför medel för att stödja den utvecklingen, vilket vi ser kommer att ge positivt resultat både på kort och på lång sikt. Med detta som grund föreslår vi kultursatsningar som förenar ekonomisk utveckling med kulturell utveckling. vill satsa på kulturen bland annat genom att bygga ut regionala kulturfonder och regionala kulturcentrum. Sammanlagt vill vi anslå mer än regeringen på kulturområdet . 14.5Hälso- och sjukvård och folkhälsa de gröna anser att hälso- och sjukvårdspolitiken behöver bygga mer på förebyggande och hälsofrämjande principer än vad den gör . De behov, och därmed kostnader, samhället har för hälsovård, sjukvård och social omsorg är långt ifrån givna. Genom att stärka det som är hälsofrämjande, undvika det som är sjukdomsalstrande och ha ett folkhälsoperspektiv i fokus på alla nivåer kan vi nå en bättre sammantagen hälsa i samhället som vi minskar kostnaderna. Regeringen har satsat på reformer av ideologiska skäl snarare än att det bevisats förbättra människors hälsa. Det gäller såväl konstruktionen av vårdvalsreformen som lagen om valfrihet och utförsäljningen av . befolkning har varit mycket nöjd med och många är nu med rätta oroliga att det ska bli rörigt och dyrt. Att välja vårdcentral kommer i huvudsak att vara en storstadsfråga. Landsbygden har en helt annan situation och är svårigheten att kunna ha en fast läkarkontakt över huvud taget ett betydligt mer brännande problem. Vi anser att regeringen lägger tonvikt på helt fel saker, undergräver det kommunala självstyret och landstingspolitikernas möjlighet att utforma lokalt anpassade lösningar. Vi riskerar även att skapa system där friska med mindre krämpor får betydligt större resurser än de riktigt sjuka och sårbara. Detta vill vi ändra på. Vi föreslår därför ett flertal reformer inom området hälso- och sjukvård; de viktigaste beskrivs nedan. ser stora brister på resurs- såväl som på tillsynssidan när det gäller skolhälsovården i . Vi vill ha en skolhälsovård med hög kvalitet och stor tillgänglighet. Tidiga och välinriktade insatser för unga kan förebygga mycket lidande och är dessutom ur samhällsekonomiskt perspektiv lönsamt. Därför gör vi en riktad satsning på skolhälsovården på totalt , vilket motsvarar ca 800 nya tjänster inom elevhälsovården. 14.5.3Gratis tandvård upp till 25 år Regeringen har infört ett nytt tandvårdssystem. Det har emellertid inte gjort tandvård billigare för gemene man, utan gynnat de som har väldigt höga kostnader. Det nya systemet premierar inte heller ett förebyggande perspektiv och förhållningssätt. anser att det är mer välriktat att höja gränsen för gratis tandvård från till . Vi vill införa reformen den 1juli 2011 och avsätter 2011 och därefter för detta ändamål. 14.5.4Förändrad konstruktion av personliga ombud Personliga ombud för psykiskt sjuka och personer med psykiska funktionshinder hjälper dessa personer att få tillgång till den hjälp de har rätt att få, från kommunen, och olika stödenheter. utgår statsbidrag som skall täcka ¾ av kommunernas kostnader för personliga ombud. Trots bidraget finns det kommuner som inte anser sig ha råd att inrätta personliga ombud. För att komma till rätta med detta vill vi ge ett fullt statsbidrag för de personliga ombuden. Vi avsätter för detta ändamål. vill avsätta pengar för en förstärkning av elevhälsovården med 800 tjänster. Vi vill införa fri tandvård för alla upp till och satsa på att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen som kostar samhället stora summor. En god och jämlik hälsa är ett övergripande mål för de gröna. Det förutsätter ett långsiktigt arbete insatser kan inte ske med treåriga program som sedan rycks undan så som regeringen nu gör. vill därför satsa på ett nationellt program för folkhälsa som sträcker sig över . folkhälsopolitik innebär att långsiktigt investera i våra viktigaste resurser: människor och miljö. En hälsosam miljö, en meningsfull tillvaro med aktivt deltagande i samhället och ekonomisk trygghet är basala delar för en god hälsa hos befolkningen. Vi satsar på folkhälsopolitiska åtgärder . För satsar vi 300 respektive mer än regeringen. gör i denna budget flera andra satsningar som främjar folkhälsan. Vi föreslår till exempel ett ökat stöd till friluftslivet så att fler människor kan få bli fysiskt aktiva och komma ut i naturen. Vi har ett program för god mat som ska ge bättre mat i skolor och äldreboenden. Våra satsningar på cykelbanor och kollektivtrafik medverkar även de till att stärka folkhälsan. Vi gör också en omfattande satsning på över 7 miljarder de kommande tre åren för att nå miljömålen, där till exempel målet om giftfri miljö är väsentligt för människors hälsa. vill avsätta pengar för en förstärkning av folkhälsopolitiska åtgärder. 50 miljoner 2010, 300 miljoner 2011, 400 miljoner 2012. Ett folkhälsoperspektiv genomsyrar hela vår politik, vilket också innebär satsningar inom en rad områden. 14.7Lika rätt och jämställdhet vill förstärka jämställdhetsarbetet med 365 miljoner . Vi vill att ytterligare medel tillskjuts kvinnojourerna som genomför ett vitalt arbete för kvinnofrid i samhället genom stöd för våldsutsatta kvinnor och barn. Kvinnojourerna är de som har längst erfarenhet av att arbeta med våldsutsatta kvinnor och barn i och behöver särskilt stöd för sitt arbete. Vi ser också behov av satsningar mot våld som sker i hederns namn. Bristen på skyddade boenden för tjejer och kvinnor måste motverkas genom att staten tar ett särskilt ansvar för detta. Vi menar att det behövs en riktad satsning på information kring samkönat våld samt resurser till kompetensutveckling för vårdpersonal som möter hbt-personer i sitt yrke. Bland vårdpersonalen behövs det resurser för ökad kompetensutveckling om våld i nära relationer för att tidigt kunna upptäcka och förebygga våldet. Forskning om mäns våld behöver ytterligare särskilda medel. Mäns våld är en fråga som ofta separeras utifrån vem som är brottsoffret, men det faktum att ett maskulint beteendemönster innehåller våld måste problematiseras ytterligare och kunskapen om detta måste spridas. Dessutom behöver utvärderingar av den verksamhet som bedrivs mot våldsamt och aggressivt beteende hos män ytterligare stöd. En särskild nationell jourtelefon för män som söker stöd i en kris, för stöd mot ett våldsamt och aggressivt beteende behöver inrättas. Organisationer som fokuserar på att ge professionellt stöd till män med aggressionsproblem och våldsbeteende behöver ytterligare medel. förslag till satsningar på jämställdhet sammanfattas i tabellen 14.1 nedan. handlar det om omdisponering av medel som regeringen budgeterar. om att avsätta ytterligare utöver de anslag regeringen beräknar. Specifikation av anslag 3:1 Omprioriteringar och tillägg i anslag Nationell jourtelefon för män, stöd i kris och våldsbeteende Professionella kriscentrum för män Våld i hederns namn, skyddade boenden Informationssatsning våld i samkönade relationer Utbildning av vårdpersonal, våld i relationer Forskning om mäns våld och utvärdering av stödinsatser för våldsamma män Parlamentarisk arbetsgrupp för män och jämställdhet Stöd till organisationer som arbetar mot mäns våld Alla har inte samma rättigheter och möjligheter att verka i vårt samhälle. I statistiska granskningar av arbetsmarknaden, den politiska arenan och brottsutsattheten framträder uppenbara olikheter mellan olika grupper. Politiken mot diskriminering behöver därför skärpas och utvecklas. Framförallt måste vi säkra att människor som diskriminerats har reell möjlighet att få kompensation och upprättelse. De organisationer som jobbar med lika rätt och antidiskriminering gör ett mycket viktigt jobb och vi föreslår därför att ytterligare medel anslås för att stödja dem i deras arbete (se tabell 14.2 nedan). Specifikation av anslag 2:2 Antidiskbyråerna för insamlande av statistik Många småbarnsföräldrar upplever en enorm stress över att de inte i den utsträckning de vill kan vara tillsammans med sina barn under de viktiga småbarnsåren. finns en möjlighet till deltidsarbete barnen är små. I realiteten är dock denna möjlighet starkt begränsad för många människor på grund av att man inte har råd att gå ned i lön. För att skapa möjligheter för fler att gå ned i arbetstid föreslår en ny del i föräldraförsäkringen som vi kallar barntid. Reformen ger fler människor möjlighet att minska sin arbetstid utan att förlora kontakten med arbetsmarknaden. Förslaget ger också alla de kvinnor som arbetar deltid en ekonomisk ersättning. Detta kommer att synas i plånboken såväl som i den framtida pensionen. Barntid blir en del av föräldraförsäkringen men med ett eget regelverk. Till skillnad från vårdnadsbidraget beskattas bidraget och är pensionsgrundande. Uttaget av barntid görs flexibelt så att det går att fördela barntidsuttaget under hela den tid man har rätt att gå ned i arbetstid fram till barnet fyller . Ersättningen blir individuell och kopplad till barnet. Varje förälder får rätt till barntid för varje barn. Barntid kan inte överlåtas till den andra föräldern. Maximal ersättning utgår vid arbete mellan av heltid. Ersättningen minskar därefter proportionellt och blir mindre ju mer man arbetar. Maximal ersättning är . Barntid är flexibelt, vilket gör att fler föräldrar kommer att ha möjlighet att utnyttja stödet och anpassa sitt deltidsarbete efter sin egen livssituation. Möjligheten ökar också att sprida ut barntid så att barnen sammantaget kan vara hemma på deltid . Barntid är en helt individuell ersättning (till skillnad från föräldraförsäkringen) vilket gör att förutsättningarna för ett jämställt uttag förbättras. Kostnaden för offentlig sektor till följd av detta är . Skulle användningen öka med ökar kostnaden med . avsätter därför 2011 och för . föreslår en ny del i föräldraförsäkringen som vi kallar barntid. Reformen ger fler människor möjlighet att minska sin arbetstid för att vara med sina barn utan att förlora kontakten med arbetsmarknaden. 15En mer hållbar värld 15.1Låt inte de fattigaste drabbas av krisen En av grundstenarna i de grönas ideologi är solidaritet med världens alla människor. Vi inom är starkt medvetna om att jordens resurser är knappa och mycket ojämnt fördelade mellan länder och människor. Vi arbetar för en global utjämning av dessa. Siffror från visar att uppskattningsvis 400 miljoner fler människor än vad man trott lever under den globala fattigdomsgränsen, vilken just nu är . Stora ekonomiska klyftor skapar frustration och social oro och går emot universella principer om människors lika värde. De mänskliga rättigheterna finns uttryckta i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och i de två huvudkonventionerna om medborgerliga och politiska respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Rättigheterna är allmängiltiga, odelbara, likvärdiga och inbördes beroende av varandra. För att uppnå de mänskliga rättigheternas syfte, att säkerställa varje människas möjlighet att leva ett liv i värdighet, måste alla rättigheterna respekteras. menar att det är en absolut nödvändighet om vi ska få en trygg värld att varje människa har alla grundläggande mänskliga rättigheter tillgodosedda. Det är därför viktigt att inte minskar sitt biståndsarbete utan fortsätter att vara ett föredöme för andra rika länder genom att upprätthålla enprocentsmålet. Den ekonomiska krisen är global. Många länder har drabbats betydligt hårdare än . Länderna i Syd drabbas både genom lägre direktinvesteringar, mindre möjligheter till banklån och exportkrediter och inte minst minskade transfereringar från rikare länder i form av migrantremissor. är fortfarande ett rikt land och vi måste även i dåliga tider orka vara med och bidra till fattiga länder. menar att de rika länderna har ett ansvar för att finansiera klimatinvesteringar i fattigare länder och att bidra till klimatanpassning. Detta bistånd ska dock ligga utanför biståndsramen. budgeterar därför 2010, 2011 och 2012 utanför biståndsramen för klimatbistånd. Vi föreslår också att mindre avräknas från biståndet för flyktingmottagande. Därmed ökar medlen för fattigdomsbekämpning med . Utöver högre ambitioner i klimatbiståndet menar vi också att en mindre del av det vanliga biståndet bör avräknas för flyktingmottagande. I budgetmotion är därför det bistånd som går till fattiga länder 1 miljard högre än i regeringens budgetförslag. de gröna anser att alla människor i grunden har samma rätt till vår gemensamma jord. Vi har en vision om en värld där ingen behöver fly men alla får flytta och tror på mångfald som ett positivt värde. Vi anser att fler asylsökande bör få stanna, och fokuserar därför på hur vi kan förbättra villkoren för dem som söker asyl, istället för att lägga resurser på förvar och utvisningar. Vi föreslår att ett bidrag för eget boende införs, för att minska trångboddheten och underlätta den svåra ekonomiska situationen för de grupper som väljer eget boende. Vi vill att de som lever papperslösa sedan den tidigare utlänningslagstiftningen ska regulariseras, och att papperslösa ska ha rätt till hälso- och tandvård. För att förbättra rättssäkerheten i migrationsprocessen föreslår vi även att Migrationsdomstolen ska utse offentliga biträden och inte . I enlighet med vad tidigare beslutat vill de gröna att det svenska försvaret ska omvandlas från ett invasionsförsvar till ett fredsfrämjande insatsförsvar. Försvaret ska ha ett tydligt och renodlat uppdrag och det ska uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. För att uppnå detta krävs omfattande omstruktureringsinsatser inom förbandsverksamheten och materielförsörjningen. gör bedömningen att det går att spara på försvaret i förhållande till regeringens nivå 2010 och lika mycket för . Huvuddelen av besparingar inom anslagsområdet görs på förband och materielanslagen. Rationaliseringsprocessen inom förbandsverksamheten måste fortsätta och anser att utgifterna för materielförsörjningen kan reduceras mer än vad regeringen aviserat. förordar att vissa materielprojekt stoppas, som till exempel utvecklingen av en ny ubåt och utveckling och uppgradering av JAS 39 C/D. avvisar regeringens förslag om inrättandet av en ny exportstödsmyndighet för krigsmateriel. I satsningar inom utgiftsområdet återfinns satsningar på fredsfrämjande insatser där vi ser att det för överskådlig tid finns ett stort behov av att delta i fler internationella krishanteringsuppgifter i FN:s regi. Vi föreslår en klimatsatsning för skydd mot naturolyckor med syfte att minska sårbarheten vid extrema väderhändelser och långsiktiga klimatförändringar. Syftet med satsningen är främst att vidta åtgärder för att förhindra översvämning av och . föreslår ett ökat anslag till för deltagande i ett övervakningsuppdrag utanför , Operation . De ökade resurserna är kopplat till ett utökat direktiv att även stävja det internationella tjuvfisket och dumpningen av miljöfarligt avfall. vill fortsätta omvandlingen av det svenska försvaret från ett invasionsförsvar till modernt fredsfrämjande insatsförsvar. Detta medför besparingar på . vill vi satsa 380 miljoner på fredsfrämjande insatser och på . Båda satsningarna handlar om ökade ambitionsnivåer internationellt. Skattepolitiken påverkar i stor utsträckning människors privatekonomi.