mot · GX02So619 · 2009-10-06 00:00:00 — Alla människor har rätt att bli bekräftade och få vård och omsorg utifrån sina förutsättningar. Många har vittnat om hur bristande kompetens kring dessa frågor hos vårdpersonalen har skapat problem. Forskning kring hbt-personers hälsa bör stimuleras. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur hälso- och sjukvårdspersonalens kompetens i hbt-frågor skall utvecklas. antog på förslag från den socialdemokratiska regeringen, men i brett politiskt samförstånd, en nationell strategi mot hiv/aids. Målet var att halvera antalet nysmittade i vårt land . Det är ett fullt realistiskt mål. För att nå målet krävs dock ett intensifierat arbete. anmäldes 448 fall av hivinfektion. Det är en liten minskning , men trenden är att antalet hivfall totalt sett har ökat . Ökningen av smitta i sker i alla grupper men framförallt bland gruppen män som har sex med män. Dessvärre är dessa siffror inte heller särskilt överraskande. Andra sexuellt överförbara sjukdomar har ökat. Det tyder på en förändring i riskbeteende, och detta syns nu också i statistiken om hiv/aids. Informationsinsatser behöver förnyas. Information är en färskvara. måste samhället hjälpa och stödja de personer som lever i som hivpositiva. Dessbättre behöver dagens generation inte vara med om att begrava nära vänner som dött i aids. Men det påverkar säkert också riskmedvetandet och gör det angeläget att samhället går in med olika informationsinsatser. De stora informationsinsatser som gjordes under tidigare årtionden har ingen verkan , och många ungdomar var inte ens födda när dessa kampanjer genomfördes som mest intensivt. Utvecklingen har påtalats och varit känd för regeringen . Men uppenbarligen har inte detta lett till insikten att det behövs något initiativ från regeringens sida. När det gäller det preventiva arbetet mot hiv och andra smittsamma sjukdomar innebär budgetpropositionen inga nya satsningar och några nya initiativ föreslås inte heller. Det kommer inte att vara en hållbar strategi. Vi föreslår att regeringen tar initiativ till ett åtgärdsprogram om smittskydd och hiv. en nationell informationskampanj kring smittskydd och hiv, en översyn av smittskyddslagen, metoder att ge lärarna stöd när det gäller att på ett fördomsfritt och kunskapsbaserat sätt undervisa om sex och samlevnad, utveckla ungdomsmottagningarnas verksamhet, samt Vi anvisar extra för informationskampanj kring smittskydd och hiv i vårt budgetförslag (anslag 2.8). Läkemedel är den i särklass vanligaste behandlingsmetoden inom vården, och allt tyder på att de kommer att bli än viktigare. Tack vare framgångsrik forskning och utveckling blir det möjligt att bota och behandla allt fler sjukdomar och skador. Läkemedel är den i särklass vanligaste behandlingsmetoden inom vården, och allt tyder på att de kommer att bli än viktigare. Det är en fantastisk framgång som räddar liv och ger livskvalitet åt många människor. behöver läkemedelsanvändningen förbättras och effektiviseras på flera områden. Det gäller inte minst läkemedelsförskrivningen till äldre. av dem konsumerar något receptbelagt läkemedel. Kunskapen om hur olika terapier ska vägas och prioriteras mot varandra vid en genomgång av en multisjuk patients läkemedelsanvändning är ofullständig. Av alla äldre som läggs in akut på sjukhus har upp till en femtedel drabbats av biverkningar av läkemedel. Dödligheten i denna patientgrupp är avsevärt större än i andra typer av patientgrupper. I genomsnitt har dessa patienter tio olika läkemedel, många ännu fler. Ofta görs ingen samlad bedömning av vilka läkemedel patienten har och hur de påverkar varandra. Det finns därför ett stort behov av ökad kunskap till förskrivare kring hur läkemedel ska värderas och prioriteras för sådana patienter. En arbetsgrupp som tillsatts gemensamt av staten och förbundet har i uppgift att uppmärksamma bland annat dessa frågor och föreslå åtgärder. Detta är bra men räcker inte. Vi vill att tillsynen förbättras. har ansvar för tillsynen av läkemedelsanvändningen inom vård och omsorg. Resurserna för att myndigheten ska kunna uppfylla sitt tillsynsansvar måste öka. Vidare behöver utvecklas. Om uppgifter om orsaker till förskrivningar skulle ingå i läkemedelsförteckningen, receptregistret och skulle detta kunna bidra till att höja kvaliteten och förbättra säkerheten vid läkemedelsbehandling. Det behövs också obligatoriska läkemedelsgenomgångar där landsting och kommuner samverkar om att en översyn görs av äldres läkemedelsanvändning. Det bör inrättas nationella kvalitetskrav i äldreomsorgen där varje kommun har ett särskilt system för säkerhet och kvalitet i sin läkemedelshantering för äldre. Det behövs också en bättre rapportering och information om läkemedelsanvändning. Ett förslag skulle kunna vara att inrätta en jour eller upplysningslinje dit allmänheten kan ringa när de vill diskutera eller är oroliga för sin egen eller en anhörigs läkemedelsanvändning. Det behövs också en verksamhet som utifrån ett brukarperspektiv kan bygga upp en organisation för råd, stöd och biverkningsrapportering. Mot bakgrund av att läkemedel dels står för en stor och växande del av sjukvårdens kostnader och dels står för en stor och tyvärr växande del av sjukvårdens skador är det av högsta vikt att läkemedelsförsörjningen i landet är kostnadseffektiv och säker som den måste vara lättillgänglig och lika för alla. har ett sådant system. Det svenska apoteksmonopolet har bidragit till att har ett av de mest säkra och kostnadseffektiva distributionssystemen för läkemedel i världen. har haft bland de lägsta läkemedelspriserna i i kundledet. Regeringens pågående avreglering av apoteksmarknaden öppnar för olika internationella läkemedelsbolag eller apoteksbolag att ta över de svenska apoteken, vilket hotar att leda till högre kostnader och sämre säkerhet. Vi socialdemokrater motsätter oss en sådan utveckling. Regeringens löften om sänkta priser har redan svikits, och talar socialministern istället om att det handlar om att förhindra att kostnaderna skenar. Att gå från att pressa priser till att hindra att priserna skenar är ett långt steg särskilt som det rör sig om en väldigt viktig del av vår sjukvård och mer än 20 miljarder skattekronor. Regeringen kan inte peka på några egentliga effektiviseringsvinster med en avreglering eller hur servicen i glesbygd ska säkras . Löftena om lägre priser i kundledet har dragits tillbaka. Eftersom de apotek som ska finnas kvar i helstatliga efter en avreglering (och en utförsäljning av över 600 apotek) ska agera på samma sätt som privatägda vinstmaximerande apotekskedjor blir effekten i väsentliga delar densamma som om hela apoteksmarknaden privatiseras. Regeringens hantering av apoteksfrågan präglas av nonchalans, slarv och felaktig hantering. Regeringens bryska avskedande av styrelsen för är bara ett i raden av beslut som innebär misshushållning med statens pengar och skapar osäkerhet. Att det inte går så bra med avregleringen beror förutom oskicklig hantering i grunden på att regeringen försöker att skapa en marknad med några mycket speciella förutsättningar. Kunden betalar bara en liten del av kostnaden för receptbelagda läkemedel. Det är skattebetalarna som står för merparten av kostnaden. Det är inte kunden som väljer produkten. Det gör läkaren som förskriver läkemedlet. Priset bestäms inte på en marknad utan av en statlig myndighet. Under de förutsättningarna är det svårt att få till stånd något som liknar en fungerande marknad. Kostnadseffektivitet, säkerhet och god tillgänglighet i hela landet bör också fortsättningsvis vara det som styr läkemedelsförsörjningen, inte avreglering och ideologiskt motiverad utförsäljning eller ohämmat vinstintresse. På ett område anser vi att det behövs förändringar i dagens apotekssystem. Det gäller receptfria läkemedel, där vi anser att tillgängligheten kan och behöver öka genom fler försäljningsställen. Vi stöder förslaget att tillåta försäljning av receptfria läkemedel på andra försäljningsställen än på apotek. God tillgänglighet och säkerhet är viktigt när det gäller läkemedel. Receptfria läkemedel är det enda läkemedelssegment som påminner om en vanlig marknad. Där avgör patienten själv om ett läkemedel ska inköpas och betalar i allmänhet också själv utan subventioner. Många skulle uppskatta om det blev enklare att köpa dessa läkemedel, vilket dock inte utgör något argument för utförsäljning av apoteken. Ökad tillgänglighet kan i stället nås genom att man låter vissa av dessa läkemedel säljas på fler ställen än på apoteken. Eftersom vi säger nej till regeringens avreglering av apoteksmarknaden säger vi nej till att anvisa till anslag 1:6 för merkostnader för samhällstjänster som uppstår vid en apoteksavreglering. Konsumtionen av antibiotika fortsätter att öka i världen. Problemet med antibiotikaresistens är nu så stort globalt att det måste placeras på samma nivå som en rad av de stora sjukdomarna som skördar miljontals liv. Det är ett globalt missbruk av antibiotika som lett fram till att många sjukdomar kan behandlas, och det är framför allt gamla och barn som drabbas. Behovet av nya preparat är mycket stort, och det är en fråga som behöver arbeta med nationellt men också driva inom EU och internationellt. har stora förutsättningar att driva antibiotikafrågan. Även om förskrivningen av antibiotika i ökat har vi dock framgångsrikt fått ner konsumtionen och ökat medvetenheten om problemet med resistens. Sjukvården måste noga analysera och utvärdera sin antibiotikaförskrivning. Äldre ordineras för mycket antibiotika. av alla personer fick minst en antibiotikakur . Förmodligen är antibiotikaanvändningen bland de äldre ännu högre eftersom en stor del av användningen på sjukhus och äldreboenden inte registreras per åldersgrupp. Mycket tyder på att förskrivningen är dåligt underbyggd och inte följer gällande rekommendationer. På äldreboenden ställer läkare ofta diagnos och ordinerar antibiotika per telefon. De äldre riskerar att få fel antibiotika eller behandlas helt i onödan. Äldre är extra känsliga för antibiotikas biverkningar. De tillhör också dem som drabbas mest av bakterier som är motståndskraftiga mot antibiotika. Det behövs systematisk uppföljning och skärpt kontroll när det gäller antibiotikaförskrivningen till personer . Stärkt skyddsnät för barn och unga Regeringens passivitet inför jobbkrisen får stora återverkningar på kommunernas ekonomi. Hade regeringen i budgetpropositionen lämnat besked som gav kommunsektorn långsiktiga planeringsförutsättningar hade ytterligare uppsägningar 2011 och 2012 kunnat undvikas och viktig verksamhet hade kunnat värnas. riskerar istället jobbkrisen att drabba inte minst den unga generationen hårt men det är inte givet på förhand. Vi socialdemokrater vill prioritera barnen och de unga så att de inte ska betala priset för krisen. Därför föreslår vi i vårt budgetalternativ ekonomiska satsningar på mer personal och mindre klasser i skolan, förslag för att underlätta livspusslet för föräldrar, bättre ekonomi för barn till ensamstående och studenter samt insatser för att stärka skyddsnätet för barn och unga. När det gäller stärkt skyddsnät för barn och unga är det viktigt att vi kan möta dagens kris med aktiva åtgärder för de mest utsatta barnen och ungdomarna. Vi föreslår ett åtgärdspaket omfattande 20102012 som omfattar följande delar: För att ge barn med psykiska problem hjälp och stöd i ett tidigt skede krävs ökade resurser till skolhälsovården. Mer resurser till skolhälsovården leder också till att barn- och ungdomspsykiatrin kan koncentrera sig på barn med mer omfattande behov. Vi vill skapa bättre stöd för elever med neuropsykiatrisk problematik. Vi vill därför öka resurserna till skolhälsovården med ett riktat statsbidrag på 20102012. Hjälp vid psykisk kris Nationella hjälplinjen är en rikstäckande, anonym och kostnadsfri ideell telefonjour för människor i psykisk kris och deras anhöriga. Ungdomar och unga vuxna använder sig i allt större utsträckning av mejl, sms, och chattfunktioner för att kommunicera och söka information. Nationella hjälplinjen avser att komplettera telefonjouren med Skriv till hjälplinjen för att möta unga människor i kris. Vi avsätter 20102012. Unga missbrukare ska garanteras snabb och bra vård För de barn och ungdomar som inte har möjlighet att bo hemma ska säkerställa ett tryggt boende. Det krävs en lagändring för att ungdomar som inte kan bo hemma inte ska tvingas sluta skolan för att få ekonomiskt stöd till eget boende. Unga drogmissbrukare ska få vård utan dröjsmål. Många ungdomar som använder narkotika mår mycket dåligt. Insatser måste sättas in tidigt om de ska bli effektiva. Väntetiden till behandling ska vara högst . Vi avsätter 20102012 för att garantera unga missbrukare vård direkt. Att bli psykiskt sjuk påverkar inte bara en själv utan också familj och vänner. Det är att bli beroende av vård och omsorg men också av förståelse och stöd i livets olika skeden. Att få en psykisk sjukdom eller att må psykiskt dåligt är så vanligt att vi alla känner någon som är eller har varit drabbad. Cirka var femte person drabbas av psykisk ohälsa, till exempel depressioner eller ångestsymptom. Allvarlig depression drabbar av befolkningen, ungefär 50000 personer i har schizofreni och lider av tvångssyndrom. Psykisk ohälsa är också ett växande problem bland många ungdomar, särskilt unga kvinnor. Ändå är det fortfarande en dold sjukdom, något man alltför sällan talar om. Skam, skuld och rädsla präglar mångas uppfattning. Det finns stora brister när det gäller psykiskt sjukas och funktionshindrades möjlighet till vård, omsorg, boende, rehabilitering och sysselsättning. Detta är inget nytt problem, och dessvärre är situationen i jämförbara länder inte mycket bättre. Vi står inför stora utmaningar för att systematiskt höja ambitionsnivån så att vården och stödet vid psykisk sjukdom och psykiska funktionshinder kan jämföras med kroppslig vård och funktionsnedsättningar. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en stor psykiatriutredning som fick uppdraget att se över hela psykiatriområdets organisation och resursbehov. Utredningen presenterade sina förslag strax efter valet . Men regeringen väntade ända till budgeten 2009 med att anslå några pengar. Och när det väl anslås pengar kombineras det inte med en proposition som stakar ut psykiatrins utveckling på utan istället presenteras en skrivelse med ett begränsat och kortsiktigt treårigt perspektiv. Vi socialdemokrater anslår till psykiatrin. Vi anser att det behövs en långsiktig och systematisk satsning för att höja ambitionsnivån och skapa förutsättningar för god vård och ett gott liv för den som drabbas av eller lever med en psykisk sjukdom. Det behövs gemensamma mål för flera olika samhällssektorer och en nationell plattform som slår fast vad som är psykiatrins uppdrag och hur den ska utvecklas. Vi föreslår en långsiktig nationell handlingsplan för en ambitionshöjning inom vård och stöd för människor med psykisk sjukdom och psykiska funktionshinder. Vår långsiktiga inriktning för psykiatrin innehåller bland annat följande delar: stärkt skolhälsovård, åtgärdsplan för barn och ungdomar i kris, stöd till hela familjen, bättre individuellt stöd för att delta i arbetslivet, individuell bedömning av ungdomar på ungdomshem, snabbare och enklare stöd till psykiskt sjuka, bättre tillvaratagande av brukarnas erfarenheter, fler slutenvårdsplatser och nya sviktplatser, mer resurser till forskning och kompetensutveckling och fler jobb till personer med psykiska funktionshinder. När det gäller barn och ungdomar med psykiatriska problem brukar de inte vara svåra att upptäcka. Men det krävs mer resurser för att se till att de får hjälp . Genom att stärka skolhälsovården kan barnen få hjälp , och Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) kan koncentrera sig på barn med mer omfattande behov. Vi vill genomföra en särskild satsning på skolhälsovården. Vi vill också lagstifta så att alla kommuner instiftar en åtgärdsplan för ungdomar som drabbas av psykiska problem. Ansvarsfördelningen ska vara tydlig så att det inte råder några oklarheter om till vem man ska vända sig och vem som ansvarar för vad. Om ett barn mår dåligt eller har stora problem ska man veta vem man ska ringa för att få snabb hjälp. Vi föreslår att det ska finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (samverkan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri, ungdomsmottagning). Psykisk ohälsa påverkar hela familjen. Därför måste den samlade barn- och ungdomshälsan ge förutsättningar för att kunna hjälpa hela familjen. Varje ung människa med psykisk sjukdom eller funktionshinder måste också ha rätt till en individuellt anpassat stöd för att kunna bli delaktig i arbetslivet till exempel genom en handledare som ser till att de insatser som behövs i form av rehabilitering, utbildning, arbetsträning, behandling blir av och samordnas. Rapporter visar att verksamheterna för ungdomar på ungdomshem (enligt LVU) eller paragraf 12-hem inte fungerar tillfredställande. Därför måste tillsynen och verksamheten förbättras. Alla ungdomar ska få en individuell bedömning och om det behövs en behandlingsplan mot psykisk ohälsa eller missbruk. Specialistpsykiatrin kommer aldrig att kunna hantera alla behov av psykiatriskt stöd som finns. Många som lider av psykisk ohälsa skulle kunna få hjälp om primärvården hade kompetens och resurser att behandla mindre svåra depressioner, ångesttillstånd, ätstörningar och liknande. Vi vill systematiskt bygga upp kompetens om psykisk ohälsa i primärvården. Den som själv är eller har varit sjuk och föremål för psykiatrisk vård har stor kunskap att bidra med för att utveckla vården. Brukar- och patientorganisationerna har en viktig roll i detta. Vi vill stärka deras roll i utvecklandet av vården. Vårdutbudet räcker inte till för de stora behoven. Vi vill därför att antalet slutenvårdsplatser ses över och därtill vill vi uppmuntra en ny mellanform, så kallade sviktplatser, där man kan få hjälp och stöd . Kunskapen om psykisk ohälsa och vilka former av behandlingar som fungerar är eftersatt. Inom ramen för höstens forskningsmotion kommer vi att öka resurserna till forskning inom psykiatri. Vi vill också att det startar en mångårig bred satsning på kompetensutveckling för den personal som jobbar med psykiskt sjuka och funktionshindrade. Personer med psykiskt funktionshinder är svagt representerade på arbetsmarknaden. behöver vikas direkt till personer med psykiskt funktionshinder, och det behövs trygghetsanställningar för personer med allvarligare psykiska funktionshinder. Tandvården är mycket betydelsefull för människors hälsa. Dålig tandhälsa minskar livskvaliteten avsevärt och kan leda till följdsjukdomar. Tack vare tidigare investeringar och den fria barn- och ungdomstandvården har allt fler i vårt land en god tandhälsa jämfört med tidigare generationer. Priserna i tandvården har dock stigit som tandvårdsförsäkringen har gett ett otillräckligt skydd. Detta har lett till att fler vuxna har tvingats avstå tandvård av ekonomiska skäl. För att säkra en god tandhälsa i befolkningen och förhindra nya klasskillnader i tandhälsa är det nödvändigt att tandvårdsförsäkringen har starkt fokus på regelbunden och förebyggande tandvård som det måste finnas ett bra skydd mot riktigt höga kostnader. Alla ska regelbundet kunna gå till tandläkaren och ingen ska behöva avstå från tandvård av ekonomiska skäl. Målsättningen bör vara att patientkostnaderna i tandvården omfattas av ett högkostnadsskydd av samma modell som gäller inom hälso- och sjukvården. Det är en modell som gör det möjligt att börja bygga en tandvårdsförsäkring där man successivt kan genomföra förbättringar för att nå målet. Tandvårdsförsäkringen förändrades då skyddet mot höga kostnader förstärktes jämfört med tidigare. Den tandvårdsreform som infördes var dock otillräcklig. Det förbättrade skyddet mot höga kostnader är viktigt och riktigt, men det räcker inte för att åstadkomma en god tandhälsa i befolkningen. Reformen saknar satsningar på den grundläggande tandvård som omfattar alla. Det medför att såväl patienternas som samhällets kostnader för tandvård riskerar att öka ytterligare . Det är av yttersta vikt att tandvårdsförsäkringen utformas så att alla regelbundet har möjlighet att besöka tandvården och åtgärda tandvårdsproblem . Särskilt viktigt för att förebygga framtida kostnader är att ge alla barn och unga en god och avgiftsfri tandvård. Den nya tandvårdsreformen har inte inneburit att fler ungdomar besöker tandläkaren . Vi föreslår att stödet till grundläggande tandvård ökar och att den avgiftsfria tandvården för ungdomar förlängs med från dagens till och anslår för detta mer än regeringen på anslag 1:4 Tandvårdsförmåner. Ett framgångsrikt folkhälsoarbete bygger på ett gemensamt ansvarstagande mellan individen och samhället. Individens möjligheter att göra hälsofrämjande val ska stödjas av samhället. Vi socialdemokrater anser att folkhälsoarbetet och kopplingen till att minska klyftorna i samhället måste tydliggöras. Minskade sociala och ekonomiska klyftor är det mest verkningsfulla medlet för en bättre folkhälsa. Det betyder satsningar på arbete, bra utbildning för alla, integration och värnandet av den generella välfärden. Mäns och kvinnors hälsotillstånd och livschanser har ett tydligt socioekonomiskt mönster där rika, välutbildade människor och yrken med hög status har ett markant försprång. Information av allmän karaktär har sin plats i folkhälsoarbetet, men samhället måste ta ett större och mer konkret ansvar för folkhälsan. En effektiv folkhälsopolitik måste ha som inriktning att direkt och konkret rikta sig till de grupper som har de svåraste folkhälsoproblemen och kombineras med en politik för utjämning av ekonomiska och sociala klyftor i samhället. Hälso- och sjukvården har en viktig roll när det gäller förebyggande och hälsofrämjande arbete. Vi vill ha ett tydligt ansvar med visioner för hälso- och sjukvården i arbetet med förbättrad folkhälsa. För att arbetet i större utsträckning ska utgå från befintlig kunskap och evidens på området bör nationella riktlinjer utarbetas inom detta område. Vårdpersonalen ska ha tillgång till effektiva verktyg i form av strukturerade program för hur man tillsammans med patienten gemensamt kan ta sig an livsstilsproblem såsom övervikt, rökning, missbruk eller brist på motion. Hälso- och sjukvårdens olika ersättningssystem bör premiera framgångsrikt hälsofrämjande arbete. Varje vardagskontakt mellan vårdgivare och medborgare är en möjlighet till mobilisering av individens egen kraft i behandlingsarbetet eller ett tillfälle att stödja och stärka en individ i förebyggande livsstilsförändring. Studier visar också att vårdpersonalens engagemang och påverkan ger effekt. Dessa möten ger möjlighet till främjande och förebyggande insatser på individuell nivå men ger också en samlad kunskap om befolkningens hälsa. har fysisk aktivitet på recept testats i en ganska blygsam skala. Det innebär att patienten istället för läkemedel ordineras fysisk aktivitet och exempelvis får kostnader för motion subventionerad. Vi vill att fysisk aktivitet på recept ska vara ett naturligt inslag i hälso- och sjukvården. Folkhälsoarbete riktat mot äldre bör vara en prioriterad fråga. Förebyggande arbete främjar folkhälsan och livskvaliteten och kan skjuta upp vård- och omsorgsbehov. Det betyder att det förebyggande hälsoarbetet är en av de viktigaste samhällsuppgifterna både ur ett mänskligt och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Äldre ska ha förutsättningar att leva ett aktivt liv tillsammans med andra. De ska också ha tillgång till den kunskap som krävs för att leva ett hälsosamt liv. Att främja fysisk aktivitet och goda matvanor gäller inte bara unga människor eller medelålders. Effekten av hälsosam kost och motion är stor även bland äldre och kan motverka depressioner och förebygga fallolyckor och frakturer. Tobakens skadeverkningar på hälsan är stora och mycket väl dokumenterade.