mot · GX02A410 · 2009-10-06 00:00:00 — Även här finns det anledning att vara försiktig. Vi ställer oss tveksamma till förslaget om lotsar i form av privata aktörer, eftersom vi inte tror att regeringens förslag skulle medföra de positiva effekter som anförs i propositionen. Det finns en uppenbar risk för oklara ansvarsförhållanden och befogenheter mellan den ansvariga myndigheten och de fristående aktörerna. I har åtgärderna ännu prövats endast i liten skala. Vårt svar på regeringens integrationspolitiska proposition kommer mer utförligt att beskriva utgångspunkterna för den socialdemokratiska politiken på området. Vi tror att det behövs riktade insatser i syfte att i ökad utsträckning kunna nå även anhöriginvandrare när det gäller förutsättningarna för arbete och egen försörjning i . I många fall handlar detta om kvinnor som har visat sig ha ännu svårare än män att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi anslår 10miljoner kronor till ett tvåårigt projekt för att främja nyanlända kvinnors etablering (utg.omr. Arbetsförmedlingens ansvar för utförsäkrade ska Arbetsförmedlingen ta över ansvaret för att återföra alla de personer som utförsäkras från sjukförsäkringssystemet in på arbetsmarknaden. Regeringen uppskattar att 54000 personer utförsäkras . infaller den så kallade stupstocken då tusentals människor i ett slag blir av med sin sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringens hantering av sjukförsäkringen är ett hafsverk som drabbar enskilda människor hårt. Vi menar att stupstocken i sjukförsäkringen inte är värdig ett land som vårt och säger nej till detta. Regeringens förslag innebär att man nu slänger ut sjukskrivna ur försäkringen utan att veta om de klarar att stå till arbetsmarknadens förfogande. Av dem som utesluts ur försäkringen har troligen en mycket stor andel ingen arbetsgivare som kan hjälpa till med rehabiliteringen tillbaka till arbetslivet. Dessa ska, om de bedöms kunna arbeta och står till arbetsmarknadens förfogande, få hjälp med att hitta ett nytt jobb av Arbetsförmedlingen. Det ställer höga, och nya, krav på att Arbetsförmedlingen kan hantera en så stor grupp med delvis helt andra behov än dem man normalt hanterar vid Arbetsförmedlingen. Det är högst oklart hur de utförsäkrade ska tas emot hos Arbetsförmedlingen, hur många av de 54000 som kan förväntas ha arbetsförmåga till någon del, och det är därför ytterst svårt att avgöra vilka resurser som kommer att krävas för att återföra de utförsäkrade till arbetsmarknaden. För att stärka tryggheten och hjälpa sjukskrivna tillbaka i arbete föreslår vi ett program i tre punkter: Många av dem som är sjukskrivna och en betydande del av dem som har haft sjuk- och aktivitetsersättning har en lång, passiv period av sjukskrivning eller förtidspensionering bakom sig. Utan individuellt anpassade insatser kommer det att vara svårt för dessa personer att gå tillbaka i arbete även om de har arbetsförmåga. Dessa personer behöver få ett bra bemötande och få del av individuellt anpassad och arbetslivsinriktad rehabilitering. Därför vill vi avsätta en rehabiliteringsmiljard för att få sjukskrivna och före detta förtidspensionärer tillbaka i arbete 2010 till 2012. Två tredjedelar av dessa resurser avsätts till för rehabilitering av sjukskrivna. En tredjedel går till Arbetsförmedlingen för rehabilitering av dem som tidigare haft tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning. Ett handslag för hälsa och delaktighet fler lönebidrag. Idrottsföreningar, samfund, teatrar och kulturhus har ofta behov av hjälp med allt från praktiska göromål till administration. Många ideella krafter gör stora insatser som med ytterligare hjälp skulle kunna bli än mer värdefulla. Vi vill erbjuda ett handslag för hälsa och delaktighet. Med lönebidragsanställningar riktade mot ideell sektor och kulturverksamheter i bred bemärkelse kan många som tidigare haft tillfällig förtidspension få en ny möjlighet att starta om arbetslivet och göra en viktig insats. Vi vill ge möjlighet för dem som utförsäkras från den tillfälliga sjuk- och aktivitetsersättningen att erbjudas ett lönebidrag. Utöver den ökning av lönebidragen som regeringen föreslår avsätter vi därför ytterligare medel som motsvarar 5 000 lönebidrag , 7 2011 och 10 2012 riktade till ideell sektor och kulturverksamhet. En trygg sjukpenning. Vi vill se till att den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning, även om man har varit sjuk . Därför föreslår vi att stupstocken i sjukpenningen tas bort, och att ersättningsnivån ska vara under hela sjukperioden. Funktionshindrades möjligheter till arbete Ett funktionshinder får aldrig innebära ett hinder för att få jobb. Man ska i första hand få jobb för sin kompetens och inte primärt genom lönebidrag. Precis som alla andra grupper är funktionshindrade ingen homogen grupp. Behovet av stöd skiftar. Gemensamt är att arbetslösheten är högre och att arbetsmarknaden är särskilt svår för funktionshindrade under en lågkonjunktur. I många fall är arbetsmarknadspolitiska insatser avgörande för om de får ett arbete eller inte. Vi höjer anslaget till lönebidrag så att 5 000 fler kan få ett lönebidragsarbete , 2011 och 2012. Unga med funktionshinder är dubbelt utsatta på arbetsmarknaden och är därför överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. För att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda ett bättre stöd behövs extra resurser. Vi tillför därför ytterligare 2010, 2011 och 2012 till Arbetsförmedlingen för ett mer individuellt stöd för unga med funktionsnedsättning. Validering är ett sätt att ta tillvara varje individs samlade kunskap oavsett hur och var kunskapen har tillägnats. Särskilt betydelsefullt är detta för personer med lång yrkeserfarenhet och låg utbildning samt för personer med utländsk utbildning. Validering kan också vara ett sätt att tillgodoräkna sig yrkeskunskaper i en utbildningsprocess. Men det krävs system som säkerställer kvalitet, legitimitet och likvärdighet för att validering ska erkännas som metod. tillämpas olika metoder i olika delar av landet för att validera kunskap, och människor får vänta orimligt länge för att få sina kunskaper validerade. För personer som får hjälp med validering ökar chansen att få ett jobb, byta jobb eller snabbare ta sig igenom en utbildning. Den socialdemokratiska jobbpolitiken kan illustreras genom tre mål: att kunna få ett jobb (eller en försörjning genom företagande), att kunna byta jobb och. att kunna behålla ett jobb. Den gemensamma nämnaren för dessa tre är kompetensutveckling. En kompetensförsäkring är därför nästa stora framtidsreform. Den ska ge individen ekonomiska möjligheter att vidareutbilda sig och stärka sin ställning på arbetsmarknaden och gå vidare i arbetslivet innan man förlorar jobbet eller drabbas av ohälsa. Samhället ska inte utbilda inne på företagen men stötta de behov av vidareutbildning som finns hos den enskilde löntagaren och på arbetsmarknaden i stort. Genom att ge människor möjlighet att vidareutbilda sig eller yrkesväxla ska försäkringen förebygga arbetslöshet och stärka arbetslinjen. Individen saknar oftare möjligheten än viljan. Som många andra saker i samhället är möjligheten till vidareutbildning eller yrkesväxling något som alla behöver men som blir för kostsamt om vi ska stå för det var och en för sig. Därför behöver vi hitta en ny gemensam lösning som skapar möjligheter för både enskilda och samhället som helhet. Vi vill pröva en försäkringslösning som staten och arbetsmarknadens parter står för gemensamt. Försäkringens primära syfte är att förebygga arbetslöshet samt motverka och förhindra inlåsning genom att höja individers anställningsbarhet. På så sätt bidrar den till fortsatta utveckling som kunskapsnation och stärker arbetslinjen. Vi socialdemokrater vill inrätta en kompetenskommission för att bland annat, tillsammans med branschföreträdare, stärka samverkan på olika nivåer för att kartlägga behovet av arbetskraft och utbildning. bör bestå av företrädare för näringslivets branschorganisationer, små och stora företag, kommuner, stat och fackförbund. En god arbetsmiljö är mer än skyddsglasögon i industrin. En god arbetsmiljö handlar också om delaktighet i beslut på arbetsplatsen, inflytande över arbetets förläggning, ett gott samarbete mellan medarbetare och chefer, en väl fungerande arbetsorganisation, utvecklingsmöjligheter och tillgång till utbildning. En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att jobba längre, vilket bidrar till en starkare gemensam välfärd. Vår gemensamma välfärd kräver en politik som förmår att skapa nya och utvecklande jobb för både kvinnor och män. ska vara en förebild med moderna arbetsplatser som erbjuder en kreativ och människovänlig arbetsmiljö. Men tyvärr går utvecklingen åt fel håll. med en borgerlig regering har inneburit att jobben har blivit både otryggare och osäkrare. För att den positiva trenden när det gäller anmälda arbetssjukdomar och arbetsolyckor ska fortsätta krävs ett kontinuerligt förebyggande arbete. som trenden i vissa delar ser positiv ut, ser det sämre ut med utvecklingen av den stressrelaterade ohälsan. Regeringens nedrustning av arbetsmiljöarbetet innebär att framtiden ser mörk ut. Vi socialdemokrater anser att det behövs idéer, nytänkande, stimulans, engagemang etc. för att pröva och hitta nya vägar att utveckla arbetslivet med målet ett långsiktigt hållbart arbetsliv. Kostnaderna för arbetsskador och arbetsrelaterade sjukdomar är enorma, och det gör arbetsmiljöfrågorna viktiga också ur en samhällsekonomisk synpunkt. Det är en god investering att förbättra arbetsmiljön på våra arbetsplatser! Vi socialdemokrater vill öka anslaget till med 2010. De ökade resurserna ska användas till förebyggande arbete genom fler arbetsmiljöinspektioner och utbildning av skyddsombud. öronmärks för att utveckla metoder och identifiera risksituationer när det gäller stress i arbetslivet. fanns tidigare goda möjligheter att föra över forskningsresultat till arbetslivet och därigenom bidra till bättre hälsa och högre produktivitet. har överföringen avstannat och unga lovande forskare vågar inte satsa på arbetslivsforskning. Det saknas kunskapsöverblick och kunskapsförmedling. Den samlande kraft tidigare var finns . Detta innebär att nu backar när det gäller arbetslivsforskningen, även i förhållande till övriga nordiska länder. När förhållandena på svensk arbetsmarknad ändras i snabb takt är behovet av arbetslivsforskning stort. Staten bör på ett övergripande sätt ange arbetslivsforskningens inriktning till exempel genom samverkan eller att tillskjuta resurser till universitet och myndigheter med ansvar för forskning. Vi vill säkerställa en fortsatt forskning om arbetslivet genom ett tvåårigt forsknings- och utvecklingsprogram om kvinnors arbetsmiljö. Programmet ska genomföras i samverkan med arbetsmarknadens parter och inriktas mot skadedrabbade branscher och yrkesgrupper. Målet ska vara att minska antalet arbetsskador med långvarig sjukfrånvaro för kvinnor samt föreslå lösningar på arbetsmiljöproblem och att bidra till kunskapsutveckling inom området kvinnors arbetsmiljö. Arbetsförmedlingens statistikenhet, avser . Se till exempel (); de , , och , Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för perioden 20022004, IFAU Rapport 2008:1. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) Rapport 2009:5. (), Rapport 2008:1.