mot · GX02MJ431 · 2009-10-05 00:00:00 — Utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel En god miljö är en förutsättning för vårt samhälle. Våra ekosystem förser oss med tjänster såsom jordbildning, vattenrening, klimatreglering och näringsämnens kretslopp, vilka är helt nödvändiga för mänskligt liv. Vår belastning på miljön, både i och i utlandet, är ohållbar. Klimatet har erkänts som vår tids ödesfråga. Färsk forskning understryker tydligare än tidigare att vi också passerat kritiska gränser för att den biologiska mångfalden utarmas och för att kvävets kretslopp rubbas. Dagens miljöproblem har skapats , och det kommer att ta att ställa om vårt samhälle och rätta till tidigare misstag. Det långa perspektivet är dock inte en förevändning för att skjuta åtgärderna . de gröna föreslår en rejäl satsning på klimatområdet. Vi föreslår ett anslag för klimatsatsningar i utvecklingsländer, som i enlighet med ligger utanför den ordinarie biståndsbudgeten. Vi vill också göra en särskild satsning på klimatanpassning av fordonsindustrin. Vi vill se en utökning och förlängning av stödet till klimatåtgärder i kommunerna, t.ex. energieffektivisering av bostäder eller biogasproduktion. gör vi en omfattande och bred satsning på att nå miljömålen i linje med förslag, med tonvikt på våra hav, att minska förlusten av biologisk mångfald och säkra framtida ekosystemstjänster och att minska spridningen av miljögifter samt på åtgärder för våra hav. Vi vill utveckla det ekologiska lantbruket och avvisar regeringens förslag om slopad skatt på kväve och kadmium i handelsgödsel. Vi satsar också på fiskevård, ett mer hållbart fiske och ett förbättrat djurskydd. 3Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård4 3.1.4Stöd till kommunernas klimatarbete7 3.2Miljömålen det är fortfarande bråttom8 3.2.2Ett rikt växt- och djurliv10 3.3Sammanfattning av anslagsförändringar för utg.omr. 4Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel12 4.2.3Utökade medel till Formas15 4.2.4Skatt på kväve och kadmium i handelsgödsel15 4.5Sammanfattning av anslagsförändringar för utg.omr. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård: Åtgärder för biologisk mångfald Sanering och återställning av förorenade områden Hållbara städer/Klimp Nytt anslag: Klimatsatsningar i utvecklingsländer Efterhandskonvertering (del av rödgrönt miljöfordonspaket) Skrotningspremie för bilar (del av rödgrönt miljöfordonspaket) Stöd till förnyelse av tunga fordon (del av rödgrönt miljöfordonspaket) anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel: Ersättning för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Åtgärder för att främja ekologisk produktion och omställningsstöd 3Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringens miljöpolitik fortsätter att ta ett steg framåt och två steg bakåt även i dess prioriterade miljöfrågor: klimat och hav. Det finns en övervikt på plakatpolitik, pilotprojekt och kunskapsinhämtning. Det breda, långsiktiga miljöarbetet har gått i stå , och i flera avseenden har det till och med blivit försämringar. är djupt oroat över utvecklingen och satsar därför rejält på klimat- och miljöåtgärder i denna budgetmotion. har under hela sin existens satt klimatfrågan högst på den politiska dagordningen. Vi har tagit fram och genomfört ett stort antal förslag på klimatområdet som varit ett avgörande skäl till att kunnat minska sina utsläpp som omvärlden ökade sina. Eftersom vi vet att vår ekonomi, vår välfärd och hela vårt samhällssystem är beroende av ett stabilt klimat anser vi att politisk trovärdighet kräver en aktiv och ambitiös klimatpolitik. En sådan saknas tyvärr hos den sittande regeringen. Regeringen saknade totalt beredskap när klimatdebatten blossade upp . Man förhalade och förspillde tid i stället för att utnyttja det klimatintresse som fanns i då. Regeringen kom sedan fram till att det är andra som ska stå för en stor del av våra utsläppsminskningar. Denna linje har man drivit i Klimatberedningen, i klimatpropositioner och inom EU. har statsministern i utländsk press klagat över att också andra länder försöker lämpa över ansvaret för utsläppsminskningar på andra. Medieintresset kring klimatet kommer och går, men klimatförändringarna består. Den moderatledda regeringen har gett oss en klimatpolitiskt förlorad mandatperiod. Det går igen i dess budgetförslag, där nödvändiga skattehöjningar skjuts , enorma summor satsas på trafikalstrande vägprojekt och de pengar som satsas i tas från biståndsbudgeten eller förenas med krav på överföring av utsläppsrätter till . har kommenterat regeringens klimatpolitik utförligare i motion 2008/09:MJ19. Vi kommenterar regeringens skatteändringar i motion 2009/10:Fi262. vill att vi byter politik, inte klimat, och gör därför rejäla klimatsatsningar i årets budget, under såväl detta utgiftsområde som områdena infrastruktur och näringsliv. Genom både UNFCCC och Kyotoprotokollet har och andra rika länder förbundit sig att finansiera utsläppsminskningar och anpassningar till klimatförändringar i syd. I dessa överenskommelser anges uttryckligt att finansieringen ska ske utöver biståndsramen på av BNI, vilket också har klargjorts i dåvarande jordbruksutskott. Icke desto mindre föreslår regeringen i årets budgetmotion att av biståndet används till detta ändamål, dvs. investeringar i utsläppsminskningar och anpassningar i syd. anser att detta innebär en urholkning av biståndet och enprocentsmålet. För oss är det en självklarhet att allt bistånd ska vara klimatsäkrat, men det är viktigt att dess främsta syfte är att bekämpa fattigdom. Att använda biståndspengar till finansiering av åtaganden inom UNFCCC och Kyotoprotokollet motverkar inte bara fattigdomsbekämpning i syd, utan det strider även mot åtaganden i dessa internationella avtal som har undertecknat och regeringen säger sig respektera. pågår förhandlingar om en ny global överenskommelse för att minska människans klimatpåverkan och anpassa samhället till den klimatförändring som är ofrånkomlig. Det nya avtalet ska träda i kraft när Kyotoprotokollets första åtagandeperiod löper ut . I dessa förhandlingar utgör finansiering av utsläppsminskningar och anpassning till klimatförändringar i syd en viktig del, och det är uppenbart att det finansiella behovet är mycket stort uppskattningar varierar . EU:s andel av en sådan finansiering anses behöva vara cirka 30procent, alltså uppgå till åtminstone . En del bedömare anser att behovet är betydligt större av BNP. Detta belyser det orimliga i att använda biståndsanslag till klimatåtgärder i syd. inrättar ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. Anslaget ska höjas gradvis . För anslår vi 2010, 2011 och 2012. Svensk fordonsindustri är en central del i den svenska ekonomin. Vi vill, tillsammans med Socialdemokraterna och , stimulera fordonsindustrin till att påskynda omställningen till produktion av mer miljösmarta fordon. På så sätt blir svensk industri mer konkurrenskraftig . Vårt budskap är tydligt: Vi kommer att ställa allt hårdare krav på de fordon som säljs i . Kostnaden för att äga och använda fordon med höga utsläpp kommer att öka. Men vi är också tydliga med att vi är beredda att ta ansvar för att stimulera till en omställning av fordonsparken. Vi vill investera för att få bort gamla miljöfarliga och osäkra fordon och ersätta dem med nya och säkra miljöbilar och mer miljövänliga tyngre fordon. Miljöbilar och tyngre fordon med miljöprofil ska naturligtvis stimuleras, inte motarbetas. Vi lägger nu ett gemensamt förslag som skulle minska bilismens miljöpåverkan och bidra till att vi når våra klimatmål som svensk fordonsindustris konkurrenskraft förstärks. De oklarheter som råder kring definitionen av miljöbil hämmar försäljningen av miljösmarta bilar. gäller olika regler för olika lagstiftningar, och det finns även oklarheter mellan det lokala och nationella regelverket. Vi föreslår en enhetlig miljöbilsklassning. Vi vill att det ska finnas tre klasser som används vid alla regelverk som rör miljöbilar. Klassindelningen ska vara sådan att den successivt skärps i takt med att hela bilparken förändras i miljövänlig riktning. Miljöbilsdefinitionen ska inkludera hårda säkerhetskrav, i linje med kraven på statliga fordonsinköp (5 stjärnor i Euro-NCAP och antisladdsystem). Vi vill också verka för en enhetlig definition i EU. Vi föreslår att ges i uppdrag att presentera förslag till en sammanhållen och skärpt miljöbilsdefinition . Regeringen har föreslagit ett antal förändringar av beskattningen av fordon, däribland en skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper. Vi menar att beskattningen av fordon behöver utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt. Vår gemensamma uppfattning är att fordon med låga utsläpp ska gynnas och ägare till bilar med höga utsläpp ska betala mer, t.ex. genom en ökad koldioxidrelatering av förmånsbeskattningen och fordonsbeskattningen. Detta förslag återfinns under skatteutgifter. 3.1.2.3Stöd till förnyelse av tunga fordon Vi ser ett behov av att stimulera en förnyelse av de tunga fordonen. Det måste finnas en bra testmarknad i för ny teknik. Därför vill vi införa ett tillfälligt stöd för företag och kommuner som är villiga att agera referenskunder. Därmed kan vi påskynda utbytet av bussar och lastbilar som drivs på förnybara bränslen, el, bränsleceller och hybrider. vill vi avsätta i en särskild stimulans. Det finns ett stort antal bilar i trafik som saknar katalysator och med bristande säkerhet. Vi vill därför investera i en allmän skrotningspremie . Ersättningen som utgår bör vara per bil. Systemet med skrotningspremie ska utformas så att tillverkarnas producentansvar inte begränsas. Vi avsätter till för att utforma och administrera ett system för att stimulera skrotning av bilar tillverkade . Vi vill och 2011 införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol, biogas eller el, inom en budgetram på . Premien bör vara för byte från bensin till etanol, och för byte till biogas och el. Stödet till efterhandskonvertering ska inte göras permanent. Vi vill också se över fordonsbeskattningen så att konverterade fordon får en mer förmånlig beskattning. vill införa en registreringsavgift vid nyförsäljning av båtmotorer till fritidsbåtar.1 Avgiften baseras på motorns koldioxidutsläpp. är minimiregler för utsläpp från båtmotorer i princip de enda miljökrav som ställs på båtbranschen. är utsläppen från fritidsbåtstrafiken större än från yrkestrafiken. förbrukas bensin i fritidsbåtar.2 Äldre tvåtaktare är de värsta klimatsyndarna. De uppskattas släppa ut kolväten , vilket kan jämföras med yrkestrafikens utsläpp. För att minska båtlivets klimatpåverkan inför vi en avgift som ska få konsumenten att tänka till en extra gång vid val av båtmotor. På så vis sätts också press på båtmotortillverkarna att skynda på teknikutvecklingen. Avgiften differentieras utifrån motorns koldioxidutsläpp och är . Intäkterna från avgiften beräknas bli runt . Detta förslag återfinns under skatteintäkter. 3.1.3.2Skrotningspremie för äldre tvåtaktare Äldre tvåtaktare släpper ut ungefär en tredjedel av bränslet oförbränd i luft och vatten. finns det cirka 210000 stycken tvåtakts utombordsmotorer av traditionell typ, vilket motsvarar av alla båtmotorer i Sverige.3 För att påskynda utbytet av dessa motorer föreslår vi en skrotningspremie på per motor. Villkoret för att få premien är att det är en fungerande tvåtaktsmotor som byts in vid köp av en ny miljöanpassad motor och att säljaren har ett bra sätt att skrota de gamla motorerna. För detta anslår vi , 2011 och 2012. 3.1.4Stöd till kommunernas klimatarbete Regeringens satsning på hållbara städer har vissa förtjänster. Det är dock ett smalt program som inte räcker till för att fullt ut ersätta det tidigare klimatinvesteringsprogrammet. Vi tycker att klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) har varit framgångsrikt och att det ska drivas vidare och utvecklas. Klimp är också viktig för t.ex. utbyggnaden av biogas. Vi föreslår därför en förlängning av programmet och lägger 2010 och vartdera . () har viktiga uppgifter på klimat- och vattenområdet. Regeringen inledde mandatperioden med att genomföra neddragningar på . Behovet av insatser har ökat , i takt med den ökade insikten om klimatförändringen och dess konsekvenser för vår sårbarhet för bl.a. översvämningar. föreslår därför en höjning av anslag med . 3.2Miljömålen det är fortfarande bråttom Det behövs ett systematiskt och målmedvetet arbete på bred front och för att nå miljömål och övergripande mål att lämna över ett samhälle till nästa generation där våra stora miljöproblem är omhändertagna. fördjupade utvärdering är det bråttom! med dess omfattande förslag till åtgärder för att nå de 16 miljömålen borde ha resulterat i en regeringsproposition till . I stället valde regeringen att tillsätta en utredning. Som varnade för har detta lett till en förvirring och tempoförlust i miljömålsarbetet inte enbart i utan också i centrala myndigheter, länsstyrelser, kommuner, näringslivet och organisationer. Den allmänna tolkningen är att regeringen minskat ambitionsnivån i arbetet, och olika instanser anpassar sig därefter. Allt tyder på att utredningen kommer att föreslå klara försämringar i det nuvarande systemet. Vi befarar att detta kommer att leda till ytterligare en period av förvirring, förlamning och sänkt ambitionsnivå. minskar regeringen sina anslag på en rad områden som berör miljömålen, såsom skydd av skog och anslag för en giftfri miljö. anser att denna utveckling är mycket oroande. Resultatet kan bli förödande för vårt miljöarbete, vår trovärdighet internationellt och inte minst, för vår miljö. Det är därför viktigt att tydligt markerar att vi inte ska dra ner på takten för att nå miljömålen. Vi har i vår budgetmotion ett flertal olika förslag som berör arbetet med miljömålen och det övergripande generationsmålet. Eftersom är den centrala myndigheten i miljömålsarbetet höjer vi anslag med . Totalt satsar vi över 7 miljarder under fördelat på flera utgiftsområden, förutom utg.omr. 20 även utg.omr. 1 (åtgärder i länsstyrelser), utg.omr. 17 (kulturmiljövård och ), utg.omr. 18 (åtgärder för mer miljöhänsyn i samhällsplanering, radonsanering samt mot buller) och utg.omr. 23 (areella näringar). konstaterade 2003 att vi vet vad som behövs för att förbättra havsmiljön, problemet är den politiska viljan. Så sent som konstaterade filantroperna och i en tidningsartikel att är ett av de mest förorenade havsområdena, är åtgärderna för att komma till rätta med miljöproblemen välkända. vill, till skillnad från regeringen, göra något konkret för att förbättra havsmiljön. 3.2.1.1Regeringens PR-trick ger inte renare hav Regeringen har valt att göra ett stort nummer av symbolhandlingar som att införa en särskild budgetpost för havsmiljön och förslaget att bilda en särskild havsmiljömyndighet. Regeringen har också satsat mycket på kunskapsuppbyggnad och på pilotprojekt som försök med utfiskning av skarpsill eller handel med utsläppsrätter för kväve och fosfor. Vissa begränsade konkreta åtgärder har gjorts, men man har försummat andra, viktigare åtgärder som skulle ha betytt mer för havsmiljön. Särskilt allvarligt är att regeringen fortfarande inte tagit itu med problemet att det saknas tillräckligt skarpa instrument för att kunna genomföra effektiva åtgärdsprogram för att nå miljökvalitetsnormer. Trots regeringens tal om en samlad havspolitik har regeringen inte förmått ge centrala myndigheter tillräckligt tydliga instruktioner om att havsmiljön ska prioriteras. 3.2.1.2Slopad kväveskatt ett bakslag för havsmiljön Ett klart bakslag för havsmiljön är regeringens förslag om att skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel avskaffas till 2010. Intäkterna från skatten har återförts till näringen i form av ersättning för åtgärder för att minska jordbrukets miljöbelastning och för forskning om hållbart jordbruk. De intäkter som uteblir är av samma storleksordning som regeringens samlade havsmiljösatsning. Regeringen föreslår att skatten på gödsel slopas, vilket vi från är emot. Enligt regeringens egna beräkningar minskar skatten kväveläckaget från jordbruksmarken med ca kväve per år4. Detta är jämförbart med vad som uppnåtts genom kostsamma åtgärder som ersättning till lantbrukare för fångstgrödor. Förutom ökade kväveutsläpp som slopandet av skatten kommer att ge upphov till ökar utsläppen av den aggressiva växthusgasen lustgas. Slopandet av skatten har motiverats med att det kompenserar lantbruket för höjningar av klimatrelaterade skatter. Dessa skattehöjningar inträffar dock först och då på en låg nivå. blir nettoeffekten för lantbruket en nettoskattesänkning på . anser att gödselskatten bör behållas och höjas. Medlen skall också i fortsättningen återföras till näringen i form av ersättning för miljöåtgärder. 3.2.1.3Riktiga satsningar på havsmiljö vill satsa på att genomföra konkreta och verkningsfulla åtgärder i linje med förslagen från , den nationella strategin för havsmiljön som antog 2005 samt förslag i är det bråttom! Till detta tillför vi totalt . Vi vill också, inom ramen för en satsning för att minska spridningen av miljögifter, satsa 2010-2012 på att påbörja sanering av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak. 3.2.2Ett rikt växt- och djurliv Förlusten av biologisk mångfald är tillsammans med klimatförändringar det kanske största hotet mot framtida ekosystemstjänster som vattenreglering, näringsämnens kretslopp, pollinering med mera. Detta utvecklar vi närmare i motion Vårt beroende av ekosystemstjänster (2009/10:MJ371). I fördjupade utvärdering av miljömål 2008 är det bråttom! klassificeras såväl målet Ett rikt växt- och djurliv som flera biologisk mångfaldsrelaterade delmål under andra miljömål som svåra eller omöjliga att nå inom utsatt tid. kommer inte heller att klara våra internationella åtaganden i relation till bl.a. konventionen om biologisk mångfald och EU-åtaganden, som varit pådrivande bakom. Detta undergräver möjligheter att med trovärdighet fortsätta att driva dessa frågor i internationella fora. En inventering av främsta experter slog fast att skyddet av befintliga skogar med särskilt höga naturvärden inte räcker för att hejda förlusten av den biologiska mångfalden i våra skogar. har regeringen föreslagit en nedskärning av anslaget. Miljöministern har tidigare hävdat att man skulle hitta billigare sätt att skydda skog. Det har man inte lyckats med. Regeringen har också försökt dölja den sänkta ambitionsnivån genom ett illusionsnummer. 2001 fattade beslut om att ytterligare skyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion . Av detta förväntades skogsägare avsätta frivilligt, varför staten skulle behöva avsätta medel för att ge ytterligare ett formellt skydd. föreslog regeringen att frivilligt skyddad skog på statlig mark skulle få ett formellt skydd. Regeringen menar sig därmed att närmat sig målet. Manövern gör dock enbart att viss skog överförs från en kategori till en annan den ökar inte den totala mängden skyddad skog. Dessutom innebär överföringen att det blir överskott på skyddad skog i vissa delar av landet, och på vissa skogstyper, och fortsatt underskott i andra delar av landet och andra miljöer. I stället för att lösa ett problem har regeringen genomfört det som är ett PR-trick. Vi föreslår en gradvis upptrappning av anslagen för att finansiera en intensifiering av arbetet för att nå tidigare fastställda miljömål. Inom området biologisk mångfald anslår vi 2010, 2011 och 2012. Den största delen går till skydd av skogar. Anslaget för biologisk mångfald används också för att täcka utgifter för en rad andra ändamål, bl.a. områdesskydd för andra typer av ekosystem och vattenförvaltning. Regeringen medger att problemet med kraftigt förorenade områden som läcker miljögifter som DDT, PCB och tungmetaller är allvarligare än man tidigare insett. Ändå har regeringen gång på gång minskat anslagen, med löften om att återställa anslagen . har vi sett nedskärningar med sammanlagt , jämfört med utgiftsnivån . aviserade regeringen att anslagsnivån 2010 och 2011 skulle återställas till nivå och till och med höjas något till . Vi kan nu konstatera att en del av den utlovade anslagshöjningen har uteblivit. blir det sammanlagt mindre än vad som aviserades i budgetpropositionen 2009. Därtill kommer att regeringen föreslår att den kommunala medfinansieringen på avskaffas. Detta är något som vi i och för sig välkomnar, men det innebär att anslaget behöver höjas med för att inte samhällets totala insatser skall minska. Sammantaget föreslår därför en anslagshöjning 2010 på sammanlagt , varav för att nå den nivå som regeringen aviserade , för att påbörja saneringen av skeppsvrak och för att kompensera bortfallet av den kommunala medfinansieringen. Vi föreslår en höjning 2011 på och 2012. vill dessutom ge Kemikalieinspektionen ytterligare för åtgärder för att nå miljömålet Giftfri miljö. 3.3Sammanfattning av anslagsförändringar för utg.omr. Åtgärder för biologisk mångfald Sanering och återställning av förorenade områden Hållbara städer/Klimp Nytt anslag: Klimatsatsningar i utvecklingsländer Efterhandskonvertering (del av rödgrönt miljöfordonspaket) Skrotningspremie för bilar (del av röd-grönt miljöfordonspaket) Stöd till förnyelse av tunga fordon (del av rödgrönt miljöfordonspaket) satsar på att minska utsläpp av växthusgaser och stöd till utvecklingsländers klimatarbete. Vi satsar på åtgärder för att nå miljömålen, särskilt biologisk mångfald och minskad spridning av miljögifter. Vi satsar på konkreta åtgärder för havsmiljön som skrotning av kraftigt förorenande tvåtaktsmotorer och sanering av skeppsvrak. Vi avvisar regeringens förslag till avskaffande av skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel. 4Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Hållbart brukande av jord, skog och vatten bör ske i samklang med naturen och inom de ekologiska ramarna. Dit är det alltför ofta långt. Inom jordbrukspolitiken står vi inför ett vägval. Å ena sidan en försämrad miljö och mindre ekosystemstjänster till följd av en ökad intensifiering av jordbruket med ökad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel, och användning av genmodifierade organismer och en alltmer koncentrerad storföretagskontroll över utsädesmarknaden. Å andra sidan större förmåga att motstå klimatförändringar och andra störningar samt mer ekosystemstjänster, tack vare ett ekologiskt anpassat jordbruk baserat på större mångfald och mer multifunktionalitet. Regeringen tycks ha valt väg med sitt fortsatta stöd till GMO i EU och sitt fortsatta naggande i kanten av stödet till ekologisk produktion. vill stödja en omställning till en hållbar livsmedelsproduktion med ökad ekologisk produktion, mångfald och mer framtida ekosystemstjänster. vill också satsa på fiskevård och en hållbar fiskeförvaltning samt på bättre djurskydd. Ökad miljöhänsyn och ökad hänsyn till ekosystemstjänster bör vara utgångspunkten för översynen av landsbygdsprogrammet i och regeringens agerande i samband med översynen av EU:s jordbrukspolitik och EU:s fiskepolitik. Forskning om ekologiskt hållbara odlingssystem bör utvecklas, så att odling i högre utsträckning sker med kunskap om biologiska system och dess begränsningar. Mer satsningar behövs för att miljöanpassa skogsbruket. Analyser av de fortsatt omfattande brister i den generella hänsyn som skogsbruket skall ta ger vid handen att ett av problemen är att saknat resurser att följa upp avverkningsanmälningar och skydda sådan skog som borde skyddas. Skogsägare kräver också mer rådgivning från myndigheterna, som otydliga krav anses vara ett skäl till att de olagliga avverkningarna sällan beivras. behöver förtydliga kraven på naturhänsyn. Vidare bör utveckla stöd till skog som vuxit och får växa med längre kontinuitet.