· GW10533 · 2009-06-01 16:23:38 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera en snabb bredbandsutbyggnad även utanför storstäderna. har ställt frågor på samma tema och vill ha svar på vilka åtgärder jag avser att vidta för att den svenska bredbandsutbyggnaden fortsätter i så att alla får tillgång till en snabb Internetuppkoppling. frågar också när och hur jag avser att implementera EU:s bidrag i bredbandsutbyggnadsprocessen.Eva-Lena och uttrycker en oro för att företag och boende i glesbygdsområden inte har samma tillgång till bredband som mer tätbefolkade delar av landet och att företagen därför riskerar att halka efter. Jag vill börja med att säga att regeringen på många sätt arbetar aktivt för att IT och bredband ska bidra till fler jobb genom fler och växande företag, till utvecklingskraft i alla delar av och till att förena miljö och företagsamhet. har överlag en god tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Enligt Post- och senaste kartläggning har de flesta hushåll och företag förutsättningar att få bredband via trådbundna eller trådlösa nät. Det som bidragit till denna utveckling är en politik och reglering som stimulerat ökad konkurrens, täckningskrav vid frekvenstilldelning, en hög användning av Internet samt en teknisk utveckling, inte minst av mobilt bredband. Men vi kan inte blunda för att det finns skillnader. I storstäder kan man välja mellan flera operatörer och olika bredbandsuppkopplingar, medan valmöjligheterna i småorter och landsbygd är mer begränsade. Det finns också områden som saknar tillgång till en fungerande IT-infrastruktur. Tillgång till IT-infrastruktur och bredband är en viktig fråga för regeringen och något som vi arbetar kontinuerligt med. Statens huvudsakliga roll är att få marknaden att fungera effektivt och ge marknadsaktörerna goda förutsättningar för sin verksamhet. Regeringen har stor tilltro till de drivkrafter som finns på marknaden. är förutsättningarna för att bygga ut ny infrastruktur sämre i de glest befolkade delarna av vårt land. Utmaningen är större i dessa delar. Staten har ett ansvar för den miniminivå av så kallade samhällsomfattande tjänster som medborgarna har rätt till. Här pågår ett arbete både inom EU och för att diskutera hur samhällsomfattande tjänster ska definieras och hur nödvändiga åtgärder ska finansieras. De medel som frigörs inom EU kan vara en ytterligare möjlighet i sammanhanget. Regeringen tittar just nu på möjligheterna att använda medlen på ett verkningsfullt sätt inom ramen för en ansvarsfull statsfinansiell politik.Regeringen har också fått in ett antal förslag som bland annat rör tillgången till IT-infrastruktur och bredband. Det gäller de statliga utredningarna Effektivare signaler (Billinger) och Bredband i hela landet () och förslag från . Dessa förslag bereds nu inom . Tack, statsrådet , för svaret, även om jag kanske inte är fullt tillfredsställd med svaret.PTS har gjort en bedömning av hur sannolikt det kommer att vara svårt för operatörerna att på enbart kommersiella villkor bygga ut och uppgradera infrastruktur med hög överföringskapacitet i områden med få användare. Det har kommenterat i svaret på min interpellation, herr talman. Ändå verkar det som att regeringen och dess företrädare har en stor tilltro till marknaden i dessa frågor.För några veckor sedan var jag på en telekomnätverksträff där frågan om bredband var hetast. Flera av oss här var närvarande. Det som togs upp vid träffen var att man inte såg att marknaden tog ansvaret för att bygga ut.I en bredbandskartläggning som PTS har gjort kan man läsa vilka länder som har gjort politiska prioriteringar av bredband och offentliga investeringar. , , , , och har en officiell strategi. har det inte. , , , , och har mätbara mål. har det inte. När man jämför de olika länderna i fråga om investeringar är sämst i klassen.Det här är lite illavarslande. Vi har pratat om vikten av att skapa fler arbetstillfällen. Jag lyfte upp i min interpellation, herr talman, att en bredbandsutbyggnad i hela landet är en förutsättning för att myndigheter, landsting och kommuner kan ge medborgarna bättre service. Vi vet att på EU-medicinområdet, äldreomsorg och sjukvård, skulle arbetet underlättas betydligt i glest befolkade delar av landet. Då ser man inte från regeringens sida att man faktiskt borde satsa mer. När jag hörde svaret fick jag uppfattningen att ni tycker att det är viktigt, men jag undrar vad ni gör.Av svaret framgick följande: "Tillgång till IT-infrastruktur och bredband är en viktig fråga för regeringen och något som vi arbetar kontinuerligt med." Vad har i så fall regeringen gjort, herr talman? Det vore viktigt att kunna berätta. I PTS egen utredning finns ingen officiell strategi och inga mätbara mål. Det går inte heller att se förväntade ekonomiska effekter. I har man räknat på att det ska bli 120 000 nya arbeten. Vad gör regeringen? Väntar man på utredningarna? Pågår ett utredningsarbete? Varför har det i så fall tagit så ? Det har gått regeringen tillträdde. Något hade regeringen kunnat göra.Det här är ett sätt att bidra med nya jobb. Det höjer kapaciteten där marknaden inte vill ta ansvar, men det är också en konkurrenssituation jämfört med andra länder om vi kan utöka antalet medborgare som får tillgång till bredband - framför allt företag runt om i landet.Herr talman! Vad har regeringen gjort? Varför händer så lite när det gäller officiell strategi och mål? Jag vill tacka infrastrukturminister för svaret. Det är hedervärt av henne att komma till för en interpellationsdebatt mitt under brinnande valrörelse.Samtidigt handlar faktiskt den här debatten till viss del om EU och hur EU kan påverka bredbandsutbyggnaden i i en positiv riktning.Sverige har en väl utbyggd IT-infrastruktur och en bra tillgång till Internet. Det hänger i många stycken samman med de investeringar som gjordes , till exempel bredbandsstödet och hem-pc-reformen.Det senare kan till och med sägas vara en bidragande orsak till att tillhör de ledande IT-länderna. Det är olyckligt att den borgerliga regeringen valde att skicka den satsningen till de sälla jaktmarkerna.Men det finns mycket kvar att göra. Enligt befinner sig nästan en tredjedel av svenskarna utanför Internetvärlden, med andra ord två miljoner.Den siffran presenterade institutet vid Internetdagarna . Samma siffra presenterades året innan. Det betyder att det fortfarande finns massor av svenskar som inte har börjat ta sina första steg på den digitala trappan.Hur ska man få alla dessa människor att ta sig in i cybervärlden? För mig handlar det om två saker. För det första gäller det att ringa in vilka som har hamnat utanför och aktivt hjälpa dem in. För det andra måste bredbandsutbyggnaden fortsätta, så att alla får snabb tillgång till Internet.I dag är många uppkopplade jämt, antingen via datorn eller via mobilen. Men för att det ska gå måste det finnas fungerande täckning, och så är det inte på alla ställen i vårt avlånga land. saknar hundratusentals hushåll bredband, och på många platser i är det total mobilskugga.Herr talman! Om vi ska kunna behålla och förbättra vår goda position inom bredbandsområdet måste införa långsiktiga mål och formulera en nationell strategi, precis som sade.Om vi inte gör det och om vi undertrycker behovet av förbättrad bredbandsinfrastruktur riskerar att hamna i bakvattnet. Det är ingen lyckad framtidssyn om vi vill att ska vara en ledande IT-nation och om vi vill värna en ekonomisk utveckling av rang.Bredbandsförslagen har duggat tätt . Ett förslag handlar om frekvensutdelningen och ett förslag är att staten ska gå in med 3 miljarder för att alla hushåll ska ha tillgång till bredband. Och kom med sin bredbandsrapport där man efterfrågar tydliga mål och visioner från regeringens sida. Men några sådana har vi inte sett till.I stället för att ta till sig utredarnas utredningar fortsätter regeringen att utreda.Kan det vara så att infrastrukturminister inte får gehör för en statlig bredbandsutbyggnad i de interna budgetförhandlingarna? Vänder finansministern bort huvudet när infrastrukturministern står med sin tiggarmössa utanför ? Vi måste tydliggöra politikens och statens roll på IT-området.I första hand bör staten inte skapa onödigt krångel och onödiga hinder i regelverket. Politiska beslut måste vara tydliga och långsiktiga och främja innovation, teknikspridning och IT-standardisering. Och politikens roll är att ställa krav på robusthet och säkerhet.Vi verkar för ökad konkurrens på telekommarknaden. Utbyggnad av bredband, både trådbundet och trådlöst, ska i första hand ske i marknadens regi. Politiken och staten ska skapa bra förutsättningar för en fungerande konkurrens utan snedvridningar och hinder.Eva-Lena anklagar i sin interpellation den borgerliga regeringen för övertro på marknadskrafterna. Jag ser dock oppositionens övertro på staten, staten som kan allt, är bäst på allt och har råd med allt.Jag förstår att staten ibland måste hjälpa till, men det tidigare bredbandsstödet, till exempel, användes inte på ett optimalt sätt. Det användes även i de områden där det fanns en vilja från privata aktörers sida att bygga IT-infrastruktur.Dessutom låter det på Socialdemokraterna som att utbyggnaden av bredband har stannat av medan den senaste statistiken från PTS säger tvärtemot. Bara har 300 000 fler hushåll och företag fått möjlighet till bredband via fiber.Men det finns fortfarande mycket att göra. Utbyggnad av IT-infrastruktur, så att man skulle täcka hela landet med högkapacitetsnät skulle kräva, grovt uppskattat, 70-80 miljarder kronor.Bredbandsutredningen, som bereds just nu på tillsammans med , uppskattar att det skulle behövas 7,3 miljarder för att täcka de vita fläckarna just . Det innebär 3 miljarder från statens kassa.Socialdemokraterna föreslår i sitt budgetförslag blygsamma för IT-infrastruktur.Man kan fråga sig: Var är resten av miljarderna som behövs för att täcka de fina visionerna? Dessutom var förra årets budgetförslag . Varför sänker Socialdemokraterna sin ambitionsnivå med hälften?Är det så att vi ser en splittring inom det socialdemokratiska partiet mellan interpellanterna och partiets ledning, som nedprioriterat IT-infrastrukturfrågan, eller är det en enad linje med mycket snack och ingen finansiering? Vad det gäller interpellationer och EU-valrörelsen är det väl en ömsesidighet. Det är ju interpellanterna som har ställt interpellationerna. Det är därför vi alla finns här i kammaren i dag.Men låt oss ta den diskussion som hänvisar till! Naturligtvis är det här också en del i att skapa bra förutsättningar för tillväxt och utveckling i hela EU. Det är därför som det också finns en diskussion med anledning av om bredbandsutbyggnad.Därmed är det naturligtvis viktigt att andra länder, förutom , också har höga ambitioner att skapa bra bredbandsförutsättningar i sina länder för sina hushåll och sina invånare.Eva-Lena frågar vad regeringen har gjort och hänvisar till att efterfrågar strategier. Det är ju Post- och uppgift att komma med årliga kartläggningar och följa utvecklingen på bredbandssidan. Det är naturligtvis Post- och ansvar som myndighet.Regeringen anser, precis som jag sade, att det först och främst är marknadens aktörer som ska möta sina kunder och tillgodose kundernas behov när det gäller IT-infrastrukturen, eftersom det ligger i marknadsaktörernas intresse.Men, precis som jag också sade, finns det behov av statliga insatser i de mest glesbebyggda områdena. Därför har regeringen vidtagit åtgärder för att stimulera marknaden. Det är därför som vi har lagt in resurser för kanalisation när det gäller IT-infrastruktur. Det har vi gjort just i syfte att nyttja situationen på ett bra sätt.Om man ändå gräver runt om i landet i vägar eller annan infrastruktur kan man göra bra saker och lägga in tomrör.Dessutom har vi i ett mycket avgörande, tror jag, långsiktigt beslut avsatt radiofrekvenser för de elektroniska kommunikationstjänsterna. Det tror jag långsiktigt kommer att visa sig vara det avgjort viktigaste beslutet just när det gäller att kunna utveckla mobila bredbandstjänster med mycket bra yttäckning.Vidare har vi gett möjlighet till skattereduktion när det gäller arbetskostnad vid anslutning av elektroniska kommunikationsmedel till hus genom de ROT-avdrag som finns. Där finns en mycket tydlig koppling till vad staten å sin sida har gjort.Désirée kommenterade att två miljoner människor står utanför. Jag tror att det är oerhört viktigt att identifiera vad "utanför" i det här sammanhanget betyder. Det är ju inte så att man därmed inte har tillgång till Internet, bredbandsuppkoppling, utan det gäller människor som av en eller annan anledning finns utanför användningen av den tekniken. Inte desto mindre ska man vara uppmärksam på detta. Vi har bett Handisam identifiera vilka åtgärder som har vidtagits för att inkludera dem som trots allt vill vara uppkopplade. Dock vet jag - jag kan visa siffror i det avseendet - att det finns människor som aktivt väljer att stå utanför. Det är oerhört viktigt att tala om vad "två miljoner" står för. Det gäller alltså människor som i många sammanhang har valt att inte använda Internet. Det handlar inte om att man inte per automatik kan koppla upp sig. Jag har en ganska stark tro på att staten kan göra saker. Infrastrukturen har vi kommit överens om är ganska bra att staten sköter. Vi vet ju att marknaden inte kommer att ta det ansvaret.Den här regeringen har valt att överföra kostnader för infrastrukturen - det gäller då till exempel väg och, framför allt, järnväg - på kommuner och landsting. Också i den här aktuella frågan säger man att marknaden ska ta ansvar. Men vi vet att marknaden tar ansvar bara när det är lönsamt - ibland inte ens då.I svaret från statsrådet, herr talman, står det:"Staten har ett ansvar för den miniminivå av så kallade samhällsomfattande tjänster som medborgarna har rätt till." För mig är det beträffande samhällsomfattande tjänster inte fråga om en miniminivå utan om någonting som är ganska viktigt. Om vi ska ha en äldreomsorg och en sjukvård som fungerar i hela landet - vi vet att kostnaderna kommer att öka och att behoven med en åldrande befolkning inte kommer att bli mindre - är det bra om IT-infrastrukturen kan användas på ett sådant sätt att det hela underlättas och kostnaden sänks.Därför ställer jag frågan: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att stimulera en snabb bredbandsutbyggnad även utanför storstäderna? Det svar jag får är att de medel som frigörs inom EU kan vara en möjlighet i sammanhanget samt att regeringen just nu tittar på möjligheterna att använda medlen inom ramen för en ansvarsfull statsfinansiell politik. För mig är en ansvarsfull statsfinansiell politik att människor inte går arbetslösa utan att man gör så som sker i många av de länder som jag hänvisat till, nämligen investerar i infrastruktur som skapar arbeten. Det är ett jättebra användningssätt när det gäller statsfinanserna.Tycker inte regeringen att det är lite pinsamt när PTS säger att man inte har en officiell strategi eller mål på området? Det borde i alla fall kännas lite tråkigt.Som jag har skrivit - detta är viktigt - tycker jag att det, om man stimulerar bredbandsutbyggnaden, borde finnas förutsättningar för att tillhandahålla också öppna nät så att man liksom inte binder in via olika operatörer. Just nu pågår en diskussion. Operatörerna är beredda att bygga bredband, men det förutsätter att man kopplar upp sig mot dem och tecknar avtal. PTS har kritiserat bland annat hur i län vill satsa på infrastrukturutbyggnaden. Också det är en frågeställning i sammanhanget.Jag skulle vilja veta varför regeringen inte har tyckt att det är viktigt att ha en officiell strategi och mål på området. För inte alltför länge sedan stod jag och infrastrukturministern här under frågestund och debatterade bredbandsutbyggnaden. Då hade jag precis fått information om att EU vill satsa på en bättre tillgång till informations- och kommunikationsteknik på den svenska landsbygden, med särskild tyngd på snabba Internettjänster.En förutsättning för att få tillgång till EU-pengarna är att medfinansierar - det gäller . Med EU-pengarna skulle det till slut bli 250 miljoner kronor.I debatten svarade ministern att det handlar om att finna en medfinansiering för detta. Eftersom det vid det tillfället inte gavs utrymme för mig att ställa ytterligare en följdfråga har jag därefter skriftligen gjort det. I det svar som jag fick skriver infrastrukturministern att det inte är uteslutet att de kommuner som så önskar är med och medfinansierar. Jag tar mig för pannan!Är det meningen att kommunerna ska stå för notan när det gäller en statlig angelägenhet, nämligen utbyggnaden av den digitala infrastrukturen i landet?Just nu befinner vi oss i ett läge där kommunernas ekonomi är hårt ansträngd. Kommunerna har svårt att klara sin kärnverksamhet - vård, skola och omsorg. Inte kan det väl då vara meningen att vältra över ytterligare kostnader på kommunerna, eller hur?Jag frågar därför igen: Hur avser ministern att implementera EU:s bidrag i bredbandsutbyggnadsprocessen i ? För att främja bredbandsutbyggnaden har alliansregeringen anslagit i samband med utbyggnaden av annan infrastruktur . Det gäller självklart områden där det inte funnits marknadsmässiga lösningar.De två miljoner människor som valt att återge statistik om inkluderar även dem som har tillgång till Internet men som av olika anledningar väljer att sällan använda det. Enligt PTS har av befolkning möjlighet till bredband via olika DSL-uppkopplingar och via fibernätet.Svenska IT-företag är IT-mogna. hade av de svenska företagen tillgång till bredband. Allt fler svenska företag ser IT som en möjlighet att effektivisera verksamheten och även skapa nya intäkter.I sina interpellationer oroar sig interpellanterna för att företagens konkurrensmöjligheter i glesare delar av landet kan äventyras genom en bristande infrastruktur. Jag förnekar inte att möjligheten till Internetuppkoppling är mycket viktig både för företagande och för sysselsättning. Men om konkurrensfrågor ligger er båda socialdemokrater så varmt om hjärtat kan jag tipsa om en annan åtgärd. Enligt en rapport om konkurrens från ligger nämligen mycket bra till. Bland 137 länder ligger på fjärde plats när det gäller konkurrenskraft. Det som utpekas som största hindret för svensk konkurrenskraft är den svenska skattenivån. Det är kanske en fråga som man i så fall bör driva inom partiet. Till er interpellanter vill jag säga att jag tror att det är oerhört viktigt att förstå - vilket ni naturligtvis gör, även om det inte framgår i debatten - att världen så att säga inte står stilla inom IT-sektorn, framför allt inte inom bredbandsutbyggnadsprocessen och inte i . Inte heller står det stilla när det gäller marknadens utveckling. Saker är på gång. Ganska mycket händer.Att av befolkning har via sitt fasta boställe tillgång till med en hastighet på har naturligtvis betydelse. Att kan täcka av geografiska yta har också betydelse för tillgången fortsättningsvis.Vi pratade tidigare om PTS. När det gäller 800-megahertzbandet kommer PTS att dela ut tillstånd, något som är oerhört attraktivt och som också innebär att Internetoperatören kan erbjuda snabbt bredband i stora delar av landet.I fråga om ambitionen att det ska vara svart eller vitt vill jag återkomma till att det inom IT-branschen och bredbandssektorn ligger i sakens natur att det inte står stilla.Det är teknikutveckling som innebär att det undan för undan skapas nya tekniska möjligheter att nå fler delar av landet.Till vad gäller Recovery Plan: Det är mycket riktigt två delar i det. I ärlighetens namn ska jag säga att det är precis som det var under Socialdemokraternas tid att det är kommunerna som till oerhört stor del tar kostnaden för bredbandsutbyggnaden. Så har det varit. Det är inte så att staten har tagit detta ansvar, även om ni får det att låta så. När man använder strukturfondsmedel och motsvarande handlar det naturligtvis om regional eller medfinansiering. gäller det att ta hem dessa pengar, något som naturligtvis måste hanteras under statens utgiftstak. Det arbetet pågår i regeringen för att skapa möjligheter för att hantera detta på bästa sätt. När vi nu pratar om Internetkoppling och bredbandskapacitet är det inget tvivel om att det är helt avgörande för företagande och de enskilda hushållen runt omkring i landet att vi har bra kapacitet, och det sker ständigt en teknikutveckling.För att återkomma till en av de utredningar som det tidigare hänvisades till fanns det en analys av det bredbandsstöd som gavs som gav indikationer på att man har skapat problem som gjort att marknaden har avstått därför att det blir gränsdragningar så fort det finns en statlig medfinansiering. Men i flera sammanhang var det landsbygd och glesbygd som prioriterades vid utbyggnaderna. Jag fick inte något riktigt bra svar om statsrådet verkligen inte tycker att det är pinsamt att man inte har någon officiell strategi eller något mål på det här området. Jag tycker det.Jag tycker att det är viktigt att företagare och medborgare oavsett var man bor i landet har tillgång till bredband. Jag hävdar fortfarande att det här är en infrastrukturfråga som borde vara ett statligt ansvarsområde. Jag har aldrig påstått att det den socialdemokratiska regeringen gjorde förra mandatperioden var perfekt. Men jag har den uppfattningen att statlig infrastruktur också ska betalas via staten, för det är en förutsättning för att medborgarna och företagarna ska kunna ha likvärdiga villkor. Det finns väldigt många småföretagare i mitt hemlän, som är ganska glesbefolkat i vissa områden. En förutsättning för att de ska kunna vara med och konkurrera på lika villkor och kunna bo kvar utanför de stora städerna är att vi har en bra bredbandsuppkoppling.Jag har tagit upp frågan tidigare, och jag har fortfarande inte förstått hur statsrådet vill stimulera till en snabb bredbandsutbyggnad även utanför storstäderna med mer än att hon ska överföra kostnaderna på kommunerna. Jag tycker inte att det är ett tillräckligt bra svar. Jag tycker att man kan stimulera på olika sätt. Var det förra systemet inte tillräckligt bra borde man ha funderat färdigt , man har haft på sig, och kunnat komma på någonting annat.Jag hoppas och tror att och regeringen vill ha en bättre bredbandsutbyggnad. Men, herr talman, jag har fortfarande inte hört hur man vill göra mer än att man säger att marknaden ska lösa allting. Där har vi konstaterat tidigare att det gör den inte. Det måste finnas en politisk ambition att ska vara världens mest uppkopplade och avancerade land när det gäller elektronisk kommunikation. Bra uppkoppling ska finnas från i söder till i norr. Men att förlita sig helt på marknaden, det vill säga operatörerna, för att en sådan ambition ska bli verklighet tror inte jag på.Ett litet kundunderlag, tekniska hinder och bristande konkurrens får inte sätta käppar i hjulen och bromsa utvecklingen. Även om du bor och arbetar på landsbygden eller i glesbygd ska du ha tillgång till bredband utan att landets hårt belastade kommuner ska ta ansvaret. Följden kommer annars att bli att rika kommuner klarar det, men mindre rika och mindre täta gör det inte. Det är bredband till alla som är digital allemansrätt och som ministerns parti, , pratade så varmt om i opposition. verkar den framåtandan ha fått fötter och stuckit sin kos. För drygt sedan presenterade en sammanställning av bredbandspenetrationen i medlemsländerna. toppar listan, därefter kommer , , , , och . hamnar först på åttonde plats. Den största bredbandsmarknaden i var föga överraskande . Men är inte nöjd. Han är inte nöjd förrän alla amerikaner har bredband. I sitt ekonomiska stimulanspaket presenterade han en betydande satsning på bredbandsutbyggnad som ett led för att förbereda för tiden efter krisen. behöver en digital infrastruktur i världsklass, och frågan är vad den väntar på. Jag efterlyste handlingskraft och uppmanar regeringen: Lär av !