· GW10182 · 2009-01-27 15:05:12 — Man har investerat rejält och har kanske förutsättningar att fortsätta att investera.Det här är väldigt påtagligt i stålindustrin och i , där man nu har skjutit på det här. Den diskussion jag lyfte upp tyckte jag var värdefull att få någon tanke kring. Tjugofemkronan som kanske var innan arbetsmarknadsministern blev aktiv var ett väldigt positivt inslag. Människor vidareutbildade sig med stöd till företagen och behövde inte gå ut i en passiv arbetslöshet som många tvingas göra. Det tror jag är något som man måste fundera på. Det är det vi ser att andra länder gör runt omkring oss. Varför gör vi ingenting i ? Det ansvaret ligger naturligtvis hos regeringen. , som jag sade, och fackliga organisationer efterlyser det som ett mycket bra exempel. Mina andra frågor handlade om de samordnare som ministern redovisar i sitt svar. Vad har de redovisat för underlag till regeringen utifrån vårt län? Den typen av åtgärder borde finnas med om man har redovisat det och framfört det i diskussioner som har förts. Vilka slutsatser drar regeringen av det här? Har man tagit till sig något av samordnarnas förslag? De har bara förslagsrätt. De har ingen beslutanderätt och inga pengar. Det är regeringen som har fulla ansvaret för att fullfölja det här. Jag tackar arbetsmarknadsministern, men jag tror att arbetsmarknadsministern missförstod mig lite. Jag menade inte alls att jämföra krontal med budget. Det existerade inte ens miljarder . Det var meningen, ideologin som var densamma, övertron på marknaden och misstron mot de arbetslösa. Det var det man kunde läsa in fattigvårdslag som är identisk med den politik som arbetsmarknadsministern bedriver.Jag ställde precis som en konkret fråga - ställde fler, jag ställde en. Jag fick inget svar på den tyvärr. Det är en fråga som jag har ställt förut som jag ställer nu igen, som fackföreningarna har ställt, som arbetsgivarna har ställt, som samordningsmännen som hänvisade till har ställt och även de borgerliga riksdagsledamöterna från . De hävdar att det är rimligt att tänka sig att man går in och tillsammans med företagen finansierar utbildning som gör att de anställda kan stanna kvar i företagen, bygga upp sin kompetens och se till att företaget är starkt när man går ur krisen. är det möjligen bara arbetsmarknadsministern och arbetsmarknadsministerns kolleger som tycker att det är ett dåligt förslag. har regeringen sagt nej till det här.Statssekreteraren på tycker att det är ett utmärkt förslag, till och med så att man arbetar med det. Det finns tydligen långt gångna förslag på där man arbetar med frågan. Riksdagsledamöter från den borgerliga majoriteten tycker att det här är bra. Volvochefen tycker att det är bra. Metall tycker att det är bra. Alla som över huvud taget vill svensk industri någonting gott tycker att det här är ett bra förslag. Vad säger arbetsmarknadsministern ? Jag är ledsen, men om ni är fyra stycken som ställer frågor och jag har på mig att svara hinner jag inte med alla på en gång. Men jag aviserade ändå att jag skulle gripa mig an de sista frågorna i den här omgången.Grundfrågan här är naturligtvis en bra frågeställning: inte låta personer som riskerar att bli varslade eller bli av med sina jobb gå kvar hos de arbetsgivare de har och i stället få utbildning eller varva utbildning och anställning och på det sättet kunna undvika arbetslöshet eller åtminstone kunna övervintra eller vad vi nu kallar det för? Jag tycker att det är en behjärtansvärd fråga. Och det finns all anledning att gå igenom vad det finns för olika alternativ och hur man skulle kunna hantera det.Det som har förekommit i debatten har till exempel varit permitteringslöner, någon form av permitteringslönesystem. Det har förekommit diskussioner om den så kallade Gimomodellen från , där man hade ett slags deltids-a-kassa . Ja, det finns flera olika varianter på detta. Mitt svar på den frågan har varit ungefär så här. Först och främst är min grundinställning att resurser som vi har i budgeten till arbetslösa bör gå till arbetslösa och inte täcka lönekostnader i privata företag. Skälet till det är att vi inte har så väldigt goda erfarenheter av permitteringslönesystemet . Det var bland annat därför som Socialdemokraterna avskaffade det systemet . Det har visat sig att det finns en ganska stor trubbighet i det systemet. Det riskerar att bli både dyrt och ganska ineffektivt. Det behöver inte innebära att frågan är fel, men svaret permitteringslöner tror jag är fel svar. Det förstärker den slutsatsen om man läser verkstadsavtalet, om man läser det som Metall har kommit överens om med Teknikarbetsgivarna.I verkstadsavtalet, , har Metall gått med på att avstå från turordningsreglerna i LAS. Det tycker jag är en oerhört märklig ordning. Det skulle innebära att vi får ett A-lag, ett B-lag och ett C-lag på arbetsmarknaden - ett A-lag som är kvar, ett C-lag som blir uppsagda och ett B-lag där företaget självt med Metalls goda minne kan välja ut dem som de vill ha kvar. Jag undrar hur den ordningen stämmer överens med ideologiska grundsyn.Slutsatsen är, för att återgå till grundfrågan, att det inte finns några garantier i permitteringslönesystemet. Även om naturligtvis vi som befinner oss i det här rummet och runt omkring på allvar kan tro för Outokumpu - jag har varit där - i - jag har varit där också - i - jag har varit där också - och deras framtidsutsikter och de fantastiska produkter som deras duktiga medarbetare arbetar med, så vet vi ingenting om när marknaden vänder. Vi vet ingenting om vilka olika teknologier som hör framtiden till. Vi kan tro och vi kan hoppas, och risken är det aktieägare som står för och inte nödvändigtvis skattebetalare.Vad ska man då göra? Ja, kanske det är utbildning som behövs, vilket är sant i bra många fall. Inte minst de unga som riskerar att få lämna och som kanske inte har fullständiga gymnasiebetyg och annat ska naturligtvis beredas plats på gymnasieskolor, på yrkesvux, på vuxenutbildning och vad det nu kan vara. Det är därför vi har tillskjutit mycket resurser i det här paketet just för det.Man kan vara arbetslös men kanske inte behöver utbildning. Jag var i och träffade , och deras medlemmar säger: Vi vill inte ha någon Amsutbildning, vi vill ha ett jobb att gå till. Det är naturligtvis helt rimligt. Då finns det resurser inom ramen för arbetsmarknadspolitiken, 3 ½ miljard extra i år.När det gäller de som är varslade vill jag påminna om , Europeiska socialfonden, med 12,6 miljarder under den här ramperioden - pengar som är redo att sökas. Det finns en medfinansiering från statens sida som är inlagd i budgeten. Tyvärr har vi alldeles för få ansökningar. Men vi jobbar väldigt hårt tillsammans med svenska på att öka antalet ansökningar för att på det sättet, som i till exempel, kunna erbjuda anställning i stället för uppsägning. Jag ska återgå till det som jag tycker är väldigt viktigt i min interpellation, nämligen varslen i . Fjärde kvartalet 2008: 659 varslade, 102 varslade, 18 varslade och så vidare. Det var det min interpellation handlade om och det som jag helst ville debattera med ministern.Jag ska avsluta den här debatten med att berätta, när vi nu pratar om ungdomsarbetslösheten och ministern hänvisar till förra regeringen, att under det här året när arbetsmarknadsminister och hans regering har styrt i har till exempel arbetslösheten bland ungdomar i ökat . Långtidsarbetslösheten bland dem har ökat under er regeringstid. Så tydligen funkade inte den moderatstyrda regeringens faktiskt ganska cyniska politik för unga, att en sämre och dyrare a-kassa skulle ge dem större möjligheter till nya jobb. Det blev bara en ytterligare orättvisa.Åter till frågan om vuxenutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen. Det verkade ju så himla lätt i början för den moderatstyrda regeringen att med ett enda pennstreck i budgeten ta bort stora delar av komvux och arbetsmarknadsutbildningarna. Organisationerna ute i kommunerna rasade fullständigt samman. Bortglömd var tydligen insikten om att det är så mycket lättare och att det går så mycket fortare att rasera någonting än att bygga upp det på nytt igen. Och det är priset för denna raseringsiver från den moderatstyrda regeringen som ska betalas av människor som är arbetslösa eller varslade och av de unga vuxna. Det är trist och det är orättvist, men det är den verklighet som norrbottningar och övriga medborgare i det här landet lever i just . Jag kan konstatera att några pengar till kommunerna verkar det inte bli, och några pengar till landstingen verkar det inte bli. Vi har olika uppfattningar om verkligheten i kommuner och landsting. Jag ser en nedskärningsvåg som är rätt så brutal och omfattande, och det är stor risk för att det kommer varsel . Ministern ser en annan verklighet, så här har vi olika uppfattningar. Jag tror att det vore oerhört klokt att gå in med pengar från regeringens sida för att värna kvaliteten men också värna jobben och inte späda på arbetslösheten.När det gäller ungdomssidan spårar jag mer välvilja och allmänna formuleringar än nya förslag som leder till någonting. Jag har presenterat ett antal förslag som ministern inte har kommenterat.När det sedan gäller företagen tror jag att om man har låg produktion ska man försöka satsa på att utveckla personalen, utbilda personalen och se till att de kan komma igen när man har en högre produktion, när konjunkturen vänder. Det är ett bra sätt för alla att övervintra. Men då krävs det någon form av utbildningsstöd. Då krävs det ett spetskompetenslyft. Då krävs det att man är beredd att göra något.Ministern hänvisar nu till . Men min fråga är: Är du kategoriskt emot utbildningsstöd i företag eller kan du säga ja till det? Svara ja eller nej! Det är rätt enkelt och tar bara någon sekund.Slutligen kan jag notera att vi i vårt budgetalternativ har ungefär 30 000 fler platser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, yrkesvux, komvux, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning än vad regeringen har i sin budget. Utöver det har vi 20 000 platser i spetskompetenslyft och 5 000 i utbildningsvikariat. Här har vi alltså en rätt så rejäl satsning för att kunna möta alla behov. Jag tycker att regeringen skulle ta till sig det. Det är dags att ta ut steglängden och göra mer än vad man gör . nämnde vårt möte i går med alliansen i då vi träffade lokala politiker och företagsledare och diskuterade krisen i fordonsindustrin. Eftersom jag var på plats ska jag berätta lite grann om vad som egentligen sades vid detta möte.Det bollades många idéer och förslag på mötet. Det var helt uppenbart att det stora problemet var att kunderna på exportmarknaderna saknar likvida medel. Det var också mycket diskussion om hur man ska kunna värna om kompetensen i de stora fordonsföretagen. Däremot utfärdades det givetvis inga löften från någon i alliansen om att det skulle vara statliga pengar som skulle skjutas till för utbildning. Det vill jag tydligt säga.Jag kan inte heller låta bli att reflektera över att flera av de stora börsföretag som begär statlig hjälp för att kunna utbilda sin personal i stället för att varsla delade ut många tiotals miljarder till sina aktieägare under den senaste högkonjunkturen - allt för att hålla nere storleken på sina kassor. En bråkdel av dessa pengar hade räckt för att bekosta en ganska omfattande utbildning. är det dock som det är.Man kan fråga sig om det är statliga pengar som nödvändigtvis ska bekosta denna form av utbildning av personal i företagen. Jag vill fråga ministern om inte Europeiska socialfonden har en del intressanta program som man kan använda just för att utbilda personal som är sysselsatt och alltså inte varslad. är det hög tid att ge besked, arbetsmarknadsministern. Det går inte att hur länge som helst prata runt en mycket konkret fråga. Är regeringen beredd att stötta de företag som har utbildningsplaner för sin personal för att undvika uppsägningar och för att ha en bra beredskap när konjunkturen vänder?Låt mig ta ett konkret exempel. I går besökte jag i . Ägaren har åtminstone tre företag som gör kvalificerad skruv till bilindustrin i , och . Den del av företagsledningen som jag träffade berättade att såväl i som i går staten in och hjälper företaget för att behålla personalen.Man ställde en högst berättigad fråga som jag tycker att statsrådet ska svara på. Var tror statsrådet att ägaren är beredd att starta verksamheten när konjunkturen vänder? Är det i det företag som har kunskapen - som är den viktigaste investeringen och kapitalet - och som kan sätta i gång direkt när ordern kan verkställas? Eller är det i den industri som har tvingats göra sig av med sin personal och får räkna med minst sex månaders uppstart för att få tag i den arbetskraft som krävs? Det handlar nämligen om kvalificerade arbetsuppgifter i den enda fabrik i som tillverkar just denna rostfria skruv till bilindustrin. Detta är bara ett exempel. Vi skulle kunna nämna många fler om vi hjälptes åt här i kammaren.Kravet är entydigt. Det kommer från samordningsmän, fackföreningsrörelse - , Unionen och andra - arbetsförmedling och företagsledningar. Varför inte ge ett konkret besked?Vem är det människor ska lyssna på? Ska i lyssna på som säger: Jovisst, så ska det bli? Eller ska han lyssna på som säger: Nja, egentligen inte? Ska man lyssna på partisekreterare och ett centerpartistiskt kommunalråd i som säger: Det är en bra idé, den ska vi genomföra? Eller ska man lyssna på som säger: Nja, det ska vi nog inte göra?Vad är det som gäller? Det vore enkelt för arbetsmarknadsministern att ge ett besked här . Då kan samordningsmännen stryka det från sin kravlista, får hitta andra idéer och arbetstagarna får ett tråkigt, negativt och rent av destruktivt besked. Men det är i alla fall ett besked. Beskedet är enkelt. Det blir inga permitteringslöner. Det har jag sagt förut och kommer att fortsätta säga. Skälet är att vi inte vill göra det som och vill, nämligen skyffla över hundratals miljoner av skattebetalarnas pengar till amerikanska ägare i de stora företagen - pengar som borde gå till att ta hand om arbetslösa och få dem tillbaka i arbete. Så enkelt är det.Jag förstår inte riktigt. Vill Socialdemokraterna införa permitteringslöner? Vill , till exempel, se till att man frångår turordningsreglerna i LAS som man gör i Metalls verkstadsavtal? Är det er poäng? Det är märkligt.Låt mig svara på några av frågor som jag inte hann med att svara på förut. När det gäller kommunerna har flaggat för att man i den ordinarie budgetprocessen kommer att titta över också kommunernas ekonomi . Det får säkert anledning att debattera med finansministern om så småningom.Det är bra att Socialdemokraterna är aktiva när det gäller ungdomsarbetslösheten. Vi kommer att ha en interpellationsdebatt på det temat strax. Det är bra. Problemet uppstår när man räknar ihop det. Först höjer ni arbetsgivaravgifterna med 20 miljarder, sedan har ni kommit på en idé som kan jämföras med nystartsjobb för unga och lägger tillbaka några hundra miljoner. Det är bra att ni ansluter er till den idén, men det blir en dålig ekonomi och en dålig arbetsmarknad för ungdomar.När det gäller fråga om är det helt korrekt. 12,6 miljarder, varav hälften är samfinansierat över den svenska statsbudgeten, står redo för att just kunna erbjuda den typ av utbildningar som kan behövas. Det är precis det som samordningsmännen jobbar mycket aktivt med tillsammans med svenska . Vi har varit mycket pådrivande gentemot kommissionen för att få tydligt besked om att pengarna kan användas på det sättet.Slutligen vill jag som svar på fråga säga att ska samordningsmännen träffa statssekreterargruppen och redovisa sina önskemål.