· GX1016 · 2009-10-23 11:51:14 — Tack för svaret, finansministern! I regeringsförklaringen sade statsminister följande: Vi vill inte se växande klyftor mellan dem som har jobb och dem som står utanför. Han sade vidare: "I arbetslöshetens skugga tvingas många till stora uppoffringar. Därför är det viktigt att krisens bördor fördelas rättvist. Att vi fortsatt anstränger oss för att hålla ihop ." Jag ska vara så fräck här i kammare att jag säger att detta är lögn och förbannad retorik. Regeringen har sänkt skatterna med i runda tal , och säger man i regeringsförklaringen att krisens bördor ska fördelas rättvist. Låt oss granska detta påstående.Faktum är att av skattesänkningarna har gått till den rikaste hälften av befolkning. rikaste tiondel har fått nästan lika mycket som av folket tillsammans. har arbetslösa och sjuka fått mindre att leva av. Jag kan ge exempel - låt mig ta några offentliga personer. Till exempel har det framkommit i att talman fått sin skatt sänkt med . kan vi läsa i dagens att i har fått sänkt sjukpenning från till . Han måste flytta in till sin mamma. Vi kan också ta andra exempel - statsministern och hans fru har fått en kraftig skattesänkning motsvarande nästan . har vi våra pensionärer runt om i landet. De är pensionärer i det enda land där pensionärer beskattas hårdare än de som arbetar. ska regeringen fortsätta att sänka skatterna, och det gör man med lånade pengar. Alla prognoser säger - och regeringen säger det själv - att vi går mot en allt högre arbetslöshet, en massarbetslöshet. Ungdomsarbetslösheten rusar, och lånar regeringen till skattesänkningar. Försörjningsstödet i kommunerna, det som allmänt kallas socialbidrag, rusar i väg och belastar kommunernas ekonomi kraftigt. I detta kan vi utläsa att folk får mindre pengar och blir fattiga. Då måste frågan bli: Varför satsar regeringen på de redan välbeställda? Det är många som tvingas till stora uppoffringar, säger regeringen. Men varför undantar regeringen miljonärerna? Vi fortsätter att anstränga oss för att hålla ihop , säger i regeringsförklaringen. Men hur kan ökade skillnader mellan fattig och rik hålla ihop ? För mig som socialdemokrat är det ganska ofattbart. Hur kan ökade skillnader mellan dem som har ett arbete och dem som är utan bidra till att hålla ihop ? Tror regeringen att ökade skillnader i samhället ger högre produktivitet? Varför, finansminister ? Jag tror i och för sig att kan svara för sig, men jag tycker att det som sade var lite provokativt. Han talade om att det är de redan välbeställda som får skattesänkningarna. Sanningen är att jobbskatteavdraget - för det är väl det som avses - framför allt går till låg- och medelinkomsttagare. Det är de som får de stora fördelarna av detta, och det är också därför Socialdemokraterna i sanningens ögonblick har accepterat tre av fyra jobbskatteavdrag. Varför skulle ni annars ha gjort det? Skulle ni ha accepterat skattesänkningar som skapar ökade klyftor? Jag tror att och hans parti får välja linje. Tycker de att jobbskatteavdragen är dåliga och ökar klyftorna får de väl gå emot dem, men det gör de inte. De accepterar dem ett efter ett - tre av fyra. Man kan i den här situationen välja olika linjer i politiken. En av dem är att till varje pris se till att människor om möjligt aldrig hamnar i arbetslöshet, och har de hamnat i arbetslöshet ska de tillbaka till arbetslivet så snabbt som möjligt. Det är den effektivaste vägen mot en jämnare fördelning av inkomster och också förmögenheter. Därför blir det så konstigt när ni prioriterar en politik som innebär högre ersättning till dem som inte har arbete, att det med er politik är mer förmånligt att inte vara i arbete än att vara i arbete. Det är ett sätt att cementera de klyftor som uppstår på grund av en icke önskvärd arbetslöshet. Ni cementerar med er politik de klyftor som den utifrån kommande krisen åstadkommer. Arbetslinjen cementerar inte, utan den syftar till att driva människor tillbaka till arbetslivet. Varför är ni då emot en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring? Varför är ni emot det om ni är så bekymrade för de här klyftorna? Hade vi haft en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring på samma sätt som sjukförsäkringen blev allmän och obligatorisk hade situationen under de 50 åren varit betydligt bättre med en jämnare fördelning. Men under har Socialdemokraterna aldrig aktualiserat den frågan. Därmed har ni drivit en politik som tid efter annan vid varje lågkonjunktur har tenderat att cementera de klyftor som arbetslösheten vid konjunkturnedgångar har skapat. Jag blev lite förvånad över hur finansministern väljer att svara. Först blev jag förvånad över en sak han skriver, att tack vare en ansvarsfull finanspolitik med stora överskott har vi nu möjligheter att agera i . Det var ett oväntat erkännande till det rödgröna samarbetet under förra mandatperioden eftersom det var den förra regeringen som skapade överskotten. Finansministern väljer att inför kammaren redovisa detta och säga att det är det som ger möjligheter att agera. Det är spännande och bra, för det är ett erkännande till den rödgröna ekonomiska politiken under förra mandatperioden. Vad gör finansministern därefter? Jo, han sänker skatterna med 85 miljarder, och säger han att vi inte har råd att säkra jobben i kommuner och landsting. När vi säger att det behövs ett ökat bostadsbyggande i samhället säger han att det inte finns några pengar för att öka bostadsbyggandet. När vi säger att det behövs ökade investeringar i samhället finns det inga pengar för att klara de stora investeringar som behöver göras i samhället därför att man har sänkt skatterna med 85 miljarder och därmed inte har några pengar . Det är en lite svår logik. Det stora berömmandet gick till den förra regeringen, och sedan står man där utan att kunna göra några stora insatser just nu på grund av att man har slarvat bort en del av det utrymme som fanns. Sedan blir det lite parodiskt. Argumenten för de stora skattesänkningarna är att det bör leda till 125 000 fler arbeten. Men vilka arbeten har det skapat? Det är inte så att det skapas väldigt mycket arbeten på den svenska arbetsmarknaden . Snarare var det, för att tala om regeringens egen politik före valet, utanförskapet som skulle pressas tillbaka. Jag såg inte någon statistik i det här svaret över hur utanförskapet har utvecklats , men det är allmänt känt att det med eget sätt att räkna på före valet är 70 000 fler i utanförskap . På något sätt har det inte hakat i riktigt.Jag delar uppfattningen att kapitalinkomsterna spelar en stor roll för inkomstspridningen. Men regeringen är väl knappast stolt över hur börsen och bostadsmarknaden har utvecklats och det sätt varpå de bidragit till att utjämna inkomstspridningen i samhället. Är det bra att börsen har gått dåligt, för då har inkomstspridningen minskat? Är det detta som räddar regeringens fördelningspolitik eftersom skattepolitiken de facto har vidgat klyftorna, inte bara mellan pensionärer och dem som arbetar utan också mellan människor i största allmänhet? Jag vill avsluta med att fråga: Menar finansministern att den samlade skattepolitik som regeringen har bedrivit har bidragit till att minska klyftorna i samhället? Låt oss konstatera att vi har ett besvärligt ekonomiskt läge i och i många andra länder. Vi har en internationell kris av ett slag som vi inte har upplevt . Då har arbetslösheten ökat i väldigt många länder. Den har ökat i euroområdet, och där är den nu ordentligt hög, väsentligt högre än i . Det finns länder, och , som ligger på ungefär samma nivå som vi och som också drabbats. Det finns många länder, som och , och jag kan fortsätta med en lång lista, som har en väsentligt högre arbetslöshet än och som på det sättet har drabbats hårdare. Krisen har slagit hårt mot oss. Vi är en öppen exportberoende nation, så det är naturligt att den slår hårt mot oss. Men en väldigt stor skillnad mot länder som , och är att vi inte kommer att behöva sanera de offentliga finanserna , utan vi är på väg tillbaka till balans och överskott. tror i sin bedömning, som redovisades i går, att vi är tillbaka på överskott med den finanspolitik som ligger.Vi kommer inte att behöva göra som man i , eller behöver göra och genomföra kraftiga åtstramningar som kommer att slå hårt mot hushållen via skatterna och mot viktiga välfärdsverksamheter, därför att man kommer att behöva göra nedskärningar för att kunna finansiera den krispolitik som man har bedrivit utifrån väldigt stora underskott.Sverige har tillsammans med och de starkaste offentliga finanserna av alla industriländer, och det ska vi naturligtvis vara väldigt stolta och glada över. Det är tack vare att den här regeringen har tagit ett oerhört stort ansvar för att bedriva en ansvarsfull krispolitik och stå emot överbudspolitiken, som i andra länder lett till att man sedan tvingats fram till offentligfinansiella åtgärder. Det vi har gjort för att möta krisen är att stimulera efterfrågan i svensk ekonomi. Vi har gett extra pengar till kommunerna så att de kan fylla i den tillfälliga nedgång av inkomsterna som vi sett. Vi har storsatsat på infrastruktur. Vi har sänkt skatten för pensionärer och hushåll och hållit uppe köpkraften. Vi har mer än nästan alla andra länder satsat på aktiva åtgärder. och lyfts fram som en modell när det gäller att göra aktiva insatser tidigt under den här krisen. Vi har satsat på kunskap i utbildningssystemet därför att det på lång sikt är viktigt för att människor ska kunna vara trygga i arbetslivet. Vi har förstärkt arbetslinjen, både genom att ha försäkringssystemen som omställningsförsäkringar och genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Vi fortsätter att stärka företagsklimatet så att det blir fler anställningar. Det här är en bred, balanserad och väl avvägd krispolitik.Låt oss understryka att de som gör bedömningar av hur vår krispolitik fungerar understryker vikten av att vårda människors arbetskraftsdeltagande, att vårda arbetsutbudet också i kristider och att inte upprepa misstagen och skicka ut folk i permanent utanförskap. Det är den politik som vi har bedrivit, och det är den politik som jag är övertygad om kommer att leda till att den svenska modellen på nytt visar sig vara en modell som är bättre än i många andra länder för att hantera en kris i världsekonomin. Jag tycker att det är fel att vi för den här debatten som gör och går till brutala personangrepp mot enskilda politiker och försöker misstänkliggöra vår politik och säga att det skulle handla om att gynna enskilda personer. Jag kan upprepa här att fick 130 000 i skattesänkning på sin månadsinkomst på 138 000 under den socialdemokratiska regeringen via sänkt fastighetsskatt och kompensation för egenavgifter. Men det är inte vad det här handlar om. Det här handlar om ansvar, om trygghet, om välfärd och vad vi vill ha för samhälle. Ett samhälle som bygger på full sysselsättning och en krispolitik som för människor tillbaka i arbete - det är en politik som skapar ett rättvist samhälle. Det är den politiken vi står för. Det är den politiken som lägger grunden för full sysselsättning och ett bra och tryggt välfärdssamhälle. Låt oss konstatera att vi har ett besvärligt ekonomiskt läge i och i många andra länder. Vi har en internationell kris av ett slag som vi inte har upplevt . Då har arbetslösheten ökat i väldigt många länder. Den har ökat i euroområdet, och där är den nu ordentligt hög, väsentligt högre än i . Det finns länder, och , som ligger på ungefär samma nivå som vi och som också drabbats. Det finns många länder, som och , och jag kan fortsätta med en lång lista, som har en väsentligt högre arbetslöshet än och som på det sättet har drabbats hårdare. Krisen har slagit hårt mot oss. Vi är en öppen exportberoende nation, så det är naturligt att den slår hårt mot oss. Men en väldigt stor skillnad mot länder som , och är att vi inte kommer att behöva sanera de offentliga finanserna , utan vi är på väg tillbaka till balans och överskott. tror i sin bedömning, som redovisades i går, att vi är tillbaka på överskott med den finanspolitik som ligger.Vi kommer inte att behöva göra som man i , eller behöver göra och genomföra kraftiga åtstramningar som kommer att slå hårt mot hushållen via skatterna och mot viktiga välfärdsverksamheter, därför att man kommer att behöva göra nedskärningar för att kunna finansiera den krispolitik som man har bedrivit utifrån väldigt stora underskott.Sverige har tillsammans med och de starkaste offentliga finanserna av alla industriländer, och det ska vi naturligtvis vara väldigt stolta och glada över. Det är tack vare att den här regeringen har tagit ett oerhört stort ansvar för att bedriva en ansvarsfull krispolitik och stå emot överbudspolitiken, som i andra länder lett till att man sedan tvingats fram till offentligfinansiella åtgärder. Det vi har gjort för att möta krisen är att stimulera efterfrågan i svensk ekonomi. Vi har gett extra pengar till kommunerna så att de kan fylla i den tillfälliga nedgång av inkomsterna som vi sett. Vi har storsatsat på infrastruktur. Vi har sänkt skatten för pensionärer och hushåll och hållit uppe köpkraften. Vi har mer än nästan alla andra länder satsat på aktiva åtgärder. och lyfts fram som en modell när det gäller att göra aktiva insatser tidigt under den här krisen. Vi har satsat på kunskap i utbildningssystemet därför att det på lång sikt är viktigt för att människor ska kunna vara trygga i arbetslivet. Vi har förstärkt arbetslinjen, både genom att ha försäkringssystemen som omställningsförsäkringar och genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Vi fortsätter att stärka företagsklimatet så att det blir fler anställningar. Det här är en bred, balanserad och väl avvägd krispolitik.Låt oss understryka att de som gör bedömningar av hur vår krispolitik fungerar understryker vikten av att vårda människors arbetskraftsdeltagande, att vårda arbetsutbudet också i kristider och att inte upprepa misstagen och skicka ut folk i permanent utanförskap. Det är den politik som vi har bedrivit, och det är den politik som jag är övertygad om kommer att leda till att den svenska modellen på nytt visar sig vara en modell som är bättre än i många andra länder för att hantera en kris i världsekonomin. Jag tycker att det är fel att vi för den här debatten som gör och går till brutala personangrepp mot enskilda politiker och försöker misstänkliggöra vår politik och säga att det skulle handla om att gynna enskilda personer. Jag kan upprepa här att fick 130 000 i skattesänkning på sin månadsinkomst på 138 000 under den socialdemokratiska regeringen via sänkt fastighetsskatt och kompensation för egenavgifter. Men det är inte vad det här handlar om. Det här handlar om ansvar, om trygghet, om välfärd och vad vi vill ha för samhälle. Ett samhälle som bygger på full sysselsättning och en krispolitik som för människor tillbaka i arbete - det är en politik som skapar ett rättvist samhälle. Det är den politiken vi står för. Det är den politiken som lägger grunden för full sysselsättning och ett bra och tryggt välfärdssamhälle. Det kan synas brutalt att ta exempel, men exemplen finns. Varför inte använda det konkreta exemplet och peka på effekterna av regeringens skattepolitik?Vi i skatteutskottet fick besök av , som beskriver en mycket ansträngd situation framöver. Antalet hus som går på exekutiv auktion, det vill säga därför att man inte har råd att betala husen, stiger kraftigt. Därför är man tvungen att lämna hus och hem, trots låga räntor.En förklaring som vi fick från myndigheten är att denna regering har sänkt ersättningarna från a-kassan. Det är brutalt, . Det tycker vi är brutalt, inte att peka på levande exempel på hur skatten slår. Man får alltså sälja och lämna sina fastigheter. Man klarar inte av sitt uppehälle, arbetslösheten stiger och det är massflykt från a-kassan, och har den här regeringen satsat kraftigt på dem som redan har mycket.Varför är det alltid så, , att den här regeringen ska stimulerar dem som redan är rika? Varför har ni den synen? När man säger att jobbskatteavdraget är till för låg- och medelinkomsttagarna gömmer man sig under täcket. Tittar man lite längre ned ser man att alla med stora förmögenheter har fått jättestora skattesänkningar.Det sker två parallella rörelser här. Det handlar om den politiska rörelsen, där fördelningspolitiken har riktat sin udd mot dem som har lägre inkomster men gynnar dem med stora inkomster. Det här visar också. Det är fakta. Sedan må regeringen tycka att det här är det enda sättet att skapa fler jobb, men precis som sade rusar arbetslösheten. Utanförskapet ökar, och fortsätter regeringen att sänka skatter med lånade pengar. Det är inte ansvarsfullt för mig.Anders vet - men det säger han och regeringen sällan eller aldrig - att arbetslösheten har stigit snabbare i än i jämförbara länder i . Så är det. Det är också ett faktum som regeringen inte kan bortse ifrån.Jag återkommer till mina frågor. Hur kan det vara så att man i regeringsförklaringen säger att man ska hålla ihop landet och via sin skattepolitik ser till att inkomstskillnaderna ökar? Hur kan det vara så att Öst i får gå ned från 11 000 till 3 800 därför att han är arbetslös och sjuk? Det sker som stora skattesänkningar har getts till dem som redan har stora förmögenheter.För mig och för oss socialdemokrater är inte det att hålla ihop . Jag tycker att det vore lämpligt om vi kunde vara överens om det som säger, . Annars måste finansministern säga att det är fel. Det är faktiskt så att av skattesänkningar har gått till den rikare hälften av befolkning. Om inte detta är sant, stå då här i talarstolen och säg att utredningstjänsten ljuger! Jag tror inte att de ljuger. De talar sanning. Man får ett intryck av att det är skattepolitiken som avgör fördelningen mellan rika och fattiga i . I själva verket handlar det om skillnaden mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete eller hur många de är. Det är det som är avgörande för fördelningspolitiken. Det är därför som den här regeringen satsar så oerhört hårt på att vara konsekvent med arbetslinjen.Låt mig understryka en sak, nämligen att regeringen har hållit uppe sysselsättningen i kommuner och landsting och de arbetade timmarna i kommuner och landsting. Så sent som i går fick vi i finansutskottet en föredragning. Kommuner och Landsting beräknar att antalet arbetade timmar i kommuner och landsting är oförändrat under hela krisen och kommer att vara oförändrat under de kommande åren.Regeringen driver en expansiv politik, som finansministern påpekade. Det är den effektivaste metoden för att hindra en stigande arbetslöshet. Där lånar vi. Vi lånar alltså till en expansiv politik. Oppositionen lånar också till en expansiv politik på utgiftssidan, men ni har ingen strategi för hur dessa åtaganden ska minska. Ni talar alltid som om pengarna kommer att gå till permanent ökade utgifter. Vad händer då? Ja, då uppstår strukturella underskott, och de underskotten måste tas tillbaka genom åtstramningar i politiken eller genom högre räntor framöver.Er politik hänger inte ihop. Ni lånar till ökade permanenta utgifter, men ni talar inte om hur de ska täckas upp.Sedan har vi diskussionen om att arbetslösheten i stiger snabbare än i andra länder. Det är möjligt att den gör det, men är inte precis likt de andra länderna. Vi är ett mindre land, vi har en mindre hemmamarknad och vi är mer exportorienterade. Det kommer kanske att studsa tillbaka så att vi får en snabbare återhämtning än andra länder. Behåll det argumentet i minnet! Man får ett intryck av att det är skattepolitiken som avgör fördelningen mellan rika och fattiga i . I själva verket handlar det om skillnaden mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete eller hur många de är. Det är det som är avgörande för fördelningspolitiken. Det är därför som den här regeringen satsar så oerhört hårt på att vara konsekvent med arbetslinjen.Låt mig understryka en sak, nämligen att regeringen har hållit uppe sysselsättningen i kommuner och landsting och de arbetade timmarna i kommuner och landsting. Så sent som i går fick vi i finansutskottet en föredragning. Kommuner och Landsting beräknar att antalet arbetade timmar i kommuner och landsting är oförändrat under hela krisen och kommer att vara oförändrat under de kommande åren.Regeringen driver en expansiv politik, som finansministern påpekade. Det är den effektivaste metoden för att hindra en stigande arbetslöshet. Där lånar vi. Vi lånar alltså till en expansiv politik. Oppositionen lånar också till en expansiv politik på utgiftssidan, men ni har ingen strategi för hur dessa åtaganden ska minska. Ni talar alltid som om pengarna kommer att gå till permanent ökade utgifter. Vad händer då? Ja, då uppstår strukturella underskott, och de underskotten måste tas tillbaka genom åtstramningar i politiken eller genom högre räntor framöver.Er politik hänger inte ihop. Ni lånar till ökade permanenta utgifter, men ni talar inte om hur de ska täckas upp.Sedan har vi diskussionen om att arbetslösheten i stiger snabbare än i andra länder. Det är möjligt att den gör det, men är inte precis likt de andra länderna. Vi är ett mindre land, vi har en mindre hemmamarknad och vi är mer exportorienterade. Det kommer kanske att studsa tillbaka så att vi får en snabbare återhämtning än andra länder. Behåll det argumentet i minnet! Jag har fortfarande lite svårt att få detta att gå ihop. Först säger finansministern att det är tack vare den här regeringen som ni hade ett stort överskott i statsbudgeten när ni tillträdde. Det är lite svårt att få det att gå ihop. Han säger att det är tack vare den här regeringen som vi har stått emot överbudspolitiken. Det är därför som vi fortfarande har en ansvarsfull ekonomisk politik. Sedan står det i svaret att har kanske den mest expansiva finanspolitiken av alla länder. Du får välja vilket ben du vill stå på. Antingen har ni fört en ansvarsfull politik och hållit i pengarna, och det är därför vi hade ett överskott under den förra mandatperioden, eller också har ni fört den mest expansiva finanspolitiken i hela och satt sprätt på pengarna. Du kan inte använda båda argumenten . Du får välja ett av dem.Jag tror att det är rätt att investera. Jag hoppas att vi är överens om att den förra regeringen skapade ett överskott som gjorde det möjligt att investera i dåliga tider. Ni väljer att återkommande investera i en sak i varje sammanhang. Oavsett vilken regeringsperiod det handlar om är era investeringar, som det heter, skattesänkningar, och mest för dem som tjänar mest. Så är det den här regeringsperioden också.Nu går ni vidare och säger att det kan behövas ytterligare insatser för att få fart på jobben, för ni har en arbetslinje, som det heter. Då ska man låna till skattesänkningar igen. Hur mycket ska ni låna till skattesänkningar eftersom jobben försvinner fortare i än i andra länder? De försvinner fortare än i andra exportberoende länder runt omkring oss. Ungdomsarbetslösheten i stiger så att vi nu har den högsta ungdomsarbetslösheten i tillsammans med . Det sker som ni lånar till skattesänkningar. Kan det vara så att det finns något som är fel i regeringens jobbpolitik som inte leder till de här jobben? Den leder bara till ökade klyftor och till att ni nu inte har pengar för att sätta stopp för de uppsägningar av 60 000 lärare och sjuksköterskor i skolan och vården som regeringen räknar med. Den leder till att man inte har råd att göra de insatser som behövs på bostadsmarknaden för investeringar som bygger starkare. Låt oss vara tydliga med att har de starkaste offentliga finanserna, tillsammans med , och några ytterligare länder, och den mest expansiva politiken därför att vi har gått ifrån väldigt stora överskott till relativt betydande underskott, men mindre underskott i jämförelse med alla andra länder. Det bekräftas i alla undersökningar att är ett av de länder som har den mest expansiva finanspolitiken. Vi har en mycket expansiv penningpolitik och får därtill stöd från växelkursen.