· GX10116 · 2009-12-01 13:01:54 — har frågat mig vad jag avser att göra för att de bestämmelser om tillträde som träder i kraft inte ska medföra problem för de 3 000 elever som går på IB-programmet i samt om jag avser att verka för att IB-skolorna får tydlig information om hur de ska hantera den nuvarande situationen.Det är angeläget att IB-eleverna har tillträde till högskoleutbildning på villkor som de upplever som likvärdiga. Det finns dock andra grupper av sökande som också har framfört skäl till att de principiellt bör hanteras på samma sätt som sökande med betyg från svensk gymnasial utbildning vid urval. Detta var också en utgångspunkt för det uppdrag som regeringen gav och Verket för högskoleservice i juni 2009.För närvarande bereds inom en ändring i högskoleförordningen. Den innebär att sökande med betyg från IB-utbildning, gymnasieutbildning inom , åländsk gymnasieutbildning och gymnasieutbildning vid utländska - internationella - skolor för vilken statsbidrag betalas ut enligt förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar ska tillhöra samma urvalsgrupper som sökande med betyg från svensk gymnasieskola.Synpunkter på de nya bestämmelserna har också framförts avseende de åtaganden som följer av överenskommelse med , , och om tillträde till högre utbildning samt medlemskap i . Därför avser regeringen att göra en översyn av antagningsreglerna för att bland annat bedöma hur sökande med betyg från gymnasieutbildning i de nordiska länderna eller EU ska ha tillgång till högre utbildning på likvärdiga villkor som sökande med svensk gymnasial utbildning.När det gäller information till de sökande som berörs litar jag på att våra myndigheter, främst , Verket för högskoleservice samt universitet och högskolor, kommer att vidta de åtgärder som krävs. Jag vill tacka ministern för svaret, som faktiskt är väldigt positivt. Jag får säga att jag är väldigt glad.Det är som jag interpellerar, nu till den andre ministern. Först var det som kort fick svara på en liknande fråga. Det ledde fram till att bland annat fick i uppdrag att titta på de här bitarna. Det är ett bra svar. Det är positivt, och jag är glatt överraskad.Samtidigt är det lite märkligt att man nu måste gå in och ändra i lagar och regler för en gymnasieutbildning som har funnits i . Jag är osäker, men jag tror att IB-programmet har funnits i svensk gymnasieskola. Det finns på många orter, och det är väldigt omtyckt. Det är verkligen ett högkvalitativt program. Och plötsligt hotas eleverna där av att inte få räknas in bland svenska gymnasieelever när man söker till högskolan.Jag undrar hur departementen arbetar när sådana saker kan hända, eller om det är någon medveten strategi att man ska likrikta den svenska skolan så att avigheter eller olikheter inte kommer att kunna finnas . Men är det ändrat, och verkar det vara positivt.Jag har en principiell fråga: Hur kunde en sådan här sak uppstå? Det måste ju räknas som en malör. Någonting måste ha gått snett när svensk utbildning plötsligt inte längre räknas som svensk utbildning.Jag vill också ställa en annan fråga. Det är väldigt viktigt för de här skolorna att allting finns på plats så snabbt som möjligt, så att man kan ge besked till de elever som söker till IB-programmet för nästa läsår. Hur snabbt kommer regelverket på plats? har vi ministerns ord, och det var intressant att i tidningen i går kunna läsa - vilken tillfällighet inför den här interpellationsdebatten - att det här skulle ske. Hur snabbt kommer vi verkligen att se regelförändringarna på plats så att skolan vet vad som gäller?Utbildning är en långsiktig fråga. Utbildning är ingenting som man ändrar lättvindigt. Det är det som har ställt till det. Jag vet inte hur många elever som har valt bort IB-programmet i för att de inte har vetat hur tillträdet till högskoleutbildning kommer att regleras. Det måste undvikas, så att de elever som väljer vet vad som gäller. Och är det bråttom. När finns det nya regelverket på plats?Det vore också intressant att veta: Hur har en sådan malör kunnat inträffa? Bakgrunden till de nya antagningsreglerna var den reform som vi genomförde 2007. Det fanns två bärande motiv bakom den reformen, dels att vi skulle gynna direktövergång från gymnasiet in i högskolan, dels att vi ville införa meritpoäng för att stimulera elever att läsa moderna språk och matematik, framför allt avancerade kurser i dessa ämnen, på gymnasiet. Inte minst i den senare delen har vi redan sett mycket tydliga resultat. Antalet elever på gymnasiet som läser moderna språk och matematik har ökat kraftigt enligt alla de indikationer vi har fått.Tyvärr var emot just den delen när vi röstade om detta i riksdagen.Mats Pertoft frågar: Hur kunde detta inträffa? Ja, den frågan kan delvis ställa till sig själv.När reformen antogs 2007 kunde konsekvenserna när det gällde IB-programmet inte riktigt överblickas. försöker vi göra det vi kan för att rätta till de problem som har uppstått. När frågan var uppe i 2007 fanns det inga motioner från där detta uppmärksammades. Inte heller 2006 när den dåvarande regeringen gjorde reformer när det gällde antagningssystemet uppmärksammade den här frågan.Därför kan frågan likaväl ställas tillbaka till : Varför uppmärksammade inte ni detta?Jag tycker att det är lika bra att lägga det här bakom sig och säga: Låt oss vara glada över att vi har fått fram en lösning som innebär att IB-eleverna får konkurrera på samma villkor som elever med vanliga svenska gymnasiebetyg. Låt oss glädjas över detta i stället för att gräva i historien, när det förmodligen är så att det finns både borgerliga politiker och miljöpartipolitiker som borde ha uppmärksammat detta tidigare men som inte gjorde det. rättar vi till detta, och jag är glad över det.Det regelverk som vi nu föreslår ska träda i kraft . Det är ett tydligt och klart besked. I praktiken innebär det att det kommer att få betydelse för antagningen . Vi kommer att fatta detta beslut i regeringen , så det kommer att träda i kraft . Jag är väldigt glad över att vi får tydligt besked om att detta kommer att gälla från . Ministern menar att även borde ha kommit på detta. är det ju inte vi som sitter i regeringsställning. Vi gjorde det inte heller under förra mandatperioden. Det är regeringen som lägger förslagen. Det som generellt oroar mig i denna fråga - nu är det utrett, det är vi helt överens om - är att ju mer man från politisk sida går in och detaljreglerar med meritpoäng och andra saker, desto större blir risken för att man också får sidoeffekter. Den här regleringen fick ju helt tydligt negativa sidoeffekter för IB-eleverna. Vi kan vara glada över att IB-gymnasierna är så aktiva att de uppmärksammade detta snabbt och satte i gång en rörelse, att det finns en Facebookgrupp om detta, och att de fick oss politiker att agera. Jag undrar om något skulle ha hänt av sig självt. Det verkade inte så när jag diskuterade frågan med , men är det tydligt att något har hänt. Som särskilt positivt vill jag lyfta fram att ministern är positiv trots att utredningens svar inte var lika positivt. Det var det som fick mig att lägga fram interpellationen. Jag fick påstötningar från flera skolor om att det som föreslogs från verket inte innebar någon förändring. Jag vill därför ge ministern en speciell eloge för att han har förstått situationen och rättat till det här. Det hade varit en mycket märklig situation om svenska gymnasieelever inte hade räknats som svenska gymnasieelever - inte för att jag vill vara nationalistisk, men det är ju dem som är våra skattebetalare och medborgare som vi bygger skolan för. Jag vill tacka för att ministern faktiskt lät förnuftet och klokskapen regera i stället för att lyssna på verket. Jag hoppas att man tänker sig för från regeringens sida när man detaljreglerar på det här sättet nästa gång, så att man undviker sådana här fadäser. Även om vi i oppositionen naturligtvis kan hjälpa till att rätta till dem är det ju inte alltid man lyssnar på oss. Men tack ska du ha! Först vill jag säga att jag delar uppfattning om hur viktigt IB-programmet är och hur mycket det tillför den svenska gymnasieskolan och det svenska utbildningsväsendet. Det är verkligen i mångt och mycket ett flaggskepp för svensk utbildningspolitik. Man satsar och har satsat enormt mycket på kunskap och kvalitet i utbildningen, och man har legat i toppen när det gäller resultat och kan också hävda sig mycket bra internationellt. Det är verkligen en toppenutbildning, och det ligger i linje med regeringens ambition att höja statusen och kunskapen i det svenska utbildningsväsendet att satsa på kunskap och kvalitet.Därför är jag extra glad över att vi kan ge beskedet att de elever som läser på IB-programmet ska kunna konkurrera på precis samma villkor som elever som får vanliga svenska gymnasiebetyg. Det är en viktig signal.För de allra flesta är det helt uppenbart att IB-programmet är en del av det svenska utbildningsväsendet. Man kan inte betrakta det som en utländsk examen, utan det är faktiskt en del av det svenska utbildningsväsendet. Så betraktas det av de allra flesta. Den ändring som vi nu genomför är fullt logisk ur det perspektivet.Precis som säger gav vi ett uppdrag till och Verket för högskoleservice . De fick i uppdrag att lämna resultat till oss . Det gav dock inte riktigt det underlag som vi hade väntat oss. Det har lett till att vi har fått jobba ganska intensivt på departementet och i för att ändå försöka fatta beslut om den här förändringen.Jag är väldigt glad över att vi har lyckats gå i mål med nya regler som ska kunna träda i kraft . Det har inte varit lätt, men jag är glad över att vi är där.Det är naturligtvis helt rätt som säger att man alltid ska tänka igenom alla konsekvenser. Jag bara konstaterar att de konsekvenser som har uppstått när det gäller IB-eleverna förutsåg inte vi och ingen annan politiker heller, tror jag. Därför hade vi ingen debatt om detta när bestämmelserna antogs. Grundprincipen i den reform som vi antog 2007 tycker jag är helt rätt. Vi måste uppmuntra elever som läser avancerade kurser i matematik och språk att fortsätta göra det. Vi riskerar annars att hamna i en situation där ungdomarna har sämre språkkunskaper än sina föräldrar, och det är naturligtvis oacceptabelt i då vi lever i globalisering och internationalisering. Grundprincipen i det systemet är helt rätt, och den ligger fast. Men om det visar sig att det finns konsekvenser som vi inte kunde överblicka ska vi som politiker naturligtvis inte ha större prestige än att vi kan backa och säga att vi har gjort fel. ändrar vi detta. Jag tycker att det här är en glädjens dag. Det viktigaste är inte att jag och kan glädja oss utan att landets IB-elever kan glädja sig. har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att engagera alla kommuner i flyktingmottagandet. Vidare har i interpellationen frågat mig vilket ansvar jag anser att kommunalpolitiker och kommuner har för den svenska flyktingpolitiken och om jag anser att det är rimligt att texter som de som citerats i interpellationen förekommer på officiella hemsidor.Låt mig först klargöra att det är och regeringen som ansvarar för den svenska migrationspolitiken. Staten har det övergripande organisatoriska ansvaret för mottagandet av asylsökande. Kommuner och landsting har viktiga roller vad gäller genomförandet av vissa insatser inom mottagandet. Detta gäller exempelvis skolgång samt hälso- och sjukvård för asylsökande. För sådana insatser lämnas statlig ersättning. Kommunerna har även en särskild roll vad avser mottagandet av ensamkommande asylsökande barn genom att man även har ett ansvar för dessa barns boende. För att möjliggöra detta träffar överenskommelser med kommunerna om mottagandeplatser. Detta är en ordning som beslutades av en enig riksdag. En av utgångspunkterna för reformen var att kommunerna genom sitt ansvar för den sociala barn- och ungdomsvården har den rätta kompetensen för mottagandet av ensamkommande asylsökande barn och att man genom reformen skulle stärka skyddet för dessa barn. Jag avser inte att kommentera olika uttalanden på kommunala hemsidor, men jag kan konstatera att kommunerna har ett ansvar för att de barn som vistas i kommunerna blir väl omhändertagna.Det råder dock en akut brist på platser för ensamkommande barn. För att på kort sikt komma till rätta med problematiken har jag utsett en särskild koordinator för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn. Dennes uppgift blir att i aktiv dialog med landets kommuner snabbt öka antalet platser i kommunerna så att den akuta situationen får en lösning. Koordinatorns uppgift kommer också att innefatta en analys av anledningarna till att vissa kommuner valt att inte teckna överenskommelser med . Regeringen avser även att ta initiativ till en översyn av systemet för mottagande av ensamkommande barn. En utredning ska belysa vissa frågor inom området och bland annat redovisa förslag som kan inbegripa lagstiftning.