· GW10335 · 2009-03-09 14:41:28 — har frågat finansminister vilken strategi den borgerliga regeringen har för att här hemma, i EU och i internationella sammanhang bidra till att förhindra en protektionistisk utveckling. Interpellationen har överlämnats till mig.Sverige är en tydlig röst i världen för frihandel och öppenhet. I av ekonomisk kris är det avgörande att framhålla att handel och öppna marknader är en viktig del av lösningen. Protektionistiska åtgärder, oavsett i vilket sammanhang, riskerar att skapa en ond cirkel av minskad handel och lägre tillväxt som drabbar alla, inte minst dem som redan har det svårt.De svenska stimulansåtgärderna är transparenta och vare sig diskriminerar eller hindrar handel. Reglerna för paketet med åtgärder till fordonsindustrin, som på regeringens förslag antogs av , är utarbetade i linje med EG-rätten på statsstödsområdet. För regeringen är det självklart att även i svåra situationer agera i enlighet med EU:s principer för den inre marknaden. Öppenheten på den inre marknaden är en förutsättning för svenskt välstånd.I diskussionerna och förhandlingarna inom EU driver vi med stor trovärdighet en tydlig och konsekvent politik mot protektionism. Inför och under det svenska ordförandeskapet kommer regeringen att verka för ökad öppenhet i EU. Ett konkret exempel är att regeringen agerar för att handel och öppenhet ska integreras som en naturlig del i Lissabonstrategin för att förbättra EU:s egen konkurrenskraft.EU omfattar över 500 miljoner människor och drygt 20 miljoner företag. Den gemensamma inre marknaden säkerställer EU:s konkurrenskraft, och den har varit starkt drivande när det gäller att integrera EU. verkar konsekvent för en öppen, transparent och välfungerande inre marknad som ger EU internationell trovärdighet som den skickar en tydlig signal mot protektionism till länder utanför EU.Inom ramen för arbetar regeringen för att ta fram verktyg att möta krisen som också motverkar protektionism. Regeringen driver att stimulansåtgärder inom EU för att möta finanskrisen inte ska vara diskriminerande eller handelsstörande. Som handelsminister verkar jag också för att EU ska begränsa användningen av skyddsåtgärder såsom antidumpning.Den kraftiga avmattningen i världsekonomin har ökat trycket på regeringar att vidta protektionistiska åtgärder, framför allt i form av icke-tariffära åtgärder. Dessa tar sig olika former men syftar till att minska import eller att på konstgjord väg öka exporten. Smygande protektionism riskerar att leda till en ytterligare fördjupad recession.De så kallade Buy American-reglerna, som ingår i det senaste amerikanska stimulanspaketet och omfattar järn, stål och tillverkningsvaror, är oroande. Efter skarpa protester från bland annat EU tillades att reglerna måste tillämpas i enlighet med åtaganden i internationella överenskommelser, såsom WTO:s överenskommelse om offentlig upphandling och frihandelsavtal. Trots detta är signaleffekterna av Buy American bekymmersamma och riskerar att få negativa spridningseffekter i världsekonomin. måste föregå med gott exempel och undvika liknande regelverk. Som handelsminister arbetar jag för Buy Worldwide.WTO utgör en grundläggande pelare för att säkra ett förutsägbart och stabilt regelverk för den internationella handeln. För regeringen är det centralt att värna detta. I spåren av krisen har WTO tagit på sig en övervakningsroll för protektionistiska tendenser globalt på handelsområdet. publicerade sin första rapport. I rapporten redovisas handelsrelaterade åtgärder som vidtagits världen över . Rapporten framhåller att WTO-länderna lyckats begränsa krav på traditionella protektionistiska åtgärder och att endast ett fåtal exempel finns på höjda tullar och andra typer av handelshinder. Rapporten konstaterade att det är för tidigt att bedöma hur de stimulanspaket som vissa länder vidtagit för att stödja exempelvis banksektorn och bilindustrin kan komma att påverka handelsströmmarna och det multilaterala handelssystemet.WTO-sekretariatet avser att publicera en uppdaterad rapport. Rapporten kan komma att utgöra en värdefull utgångspunkt för diskussionen under det kommande G 20-mötet i . Tanken är också att WTO:s övervakningsroll ska formaliseras och utgöra ett forum för diskussionen om protektionistiska tendenser. Detta stöder regeringen.Vidare presenterade den första rapporten som bevakar protektionistiska tendenser bland EU:s handelspartner. Slutsatsen var att trycket på protektionistiska åtgärder ökat men att åtgärderna varit relativt begränsade. Det finns dock anledning till fortsatt vaksamhet. Detta arbete stöds av regeringen. Jag vill också framhålla att regeringen arbetar för att även alla inom EU måste vara vaksamma gentemot egna protektionistiska ansatser.Värdet av Doharundan ökar i takt med att risken för protektionism tilltar. Kostnaden för att misslyckas är större . En studie visar att världshandeln skulle kunna minska med om WTO:s medlemmar inför högre tullar och stöd inom ramen för det som WTO tillåter . Det i särklass bästa vaccinet mot protektionism i världsekonomin vore således ett snabbt och ambitiöst avslut på Doharundan. Det skulle kunna skapa öppnare marknader och förutsättningar för en växande handel samt stävja protektionistiska reflexer. Den är en tydlig röst för Doharundan såväl inom EU som gentemot andra medlemsstater i WTO, inte minst USA.Även EU:s pågående förhandlingar om bilaterala och regionala avtal är viktiga för att motverka protektionism och öppna marknader. Regeringen stöder aktivt dessa processer och verkar för så ambitiösa avtal som möjligt. Förhoppningsvis kan förhandlingarna med och avslutas under innevarande år. Förhandlingarna med har avancerat långt. Förhandlingar pågår också med bland andra , samt med vissa av de andinska länderna. Bilaterala och regionala avtal utgör viktiga komplement till förhandlingarna i Doharundan.Som handelsminister verkar jag således hemma, inom EU och i internationella sammanhang för att stävja protektionism och för att stärka det handelspolitiska systemet i tider av finansiell och ekonomisk oro. Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Det är ett svar som ganska utförligt redogör för våra positioner när det gäller att värna frihandeln och för de grundläggande argumenten mot protektionism.Jag vill ändå säga något om varför jag ställde frågan till finansminister . Det var den självklara utgångspunkten att och hade kommit hem från i och när de kom hem uttryckte oron för protektionistiska tendenser i , och runt om i världen.Det var också ett skäl att ställa frågan till finansministern att jag tror att svaret på frågan hur man kan motverka protektionism i hög grad är allmänpolitiskt, finanspolitiskt och sysselsättningspolitiskt. Man kan inte besvara frågan hur man ska förhindra protektionistiska tendenser, som i grunden är uttryck för en skepsis till frihandel - vi må tycka att den är fel - genom att enbart hänvisa till att vi ska ha just frihandel.Detta alltså sagt för att något förklara varför jag hade ställt frågan till . Men jag är naturligtvis glad för att jag har fått det svar jag har fått. Det vill jag också understryka, även om jag tänkte försöka utveckla diskussionen lite på andra områden.Frågan är alltså varför protektionismen uppstår i den här krisen och vad man kan göra åt den. Finns det skäl att oroas? Ja, det finns naturligtvis skäl att oroas eftersom protektionism inte är lösningen. Men det är som jag sade inte heller frihandeln, utan svaret är framför allt politisk handlingskraft på andra områden.Vad är nämligen orsaken till protektionismen? Som jag ser det har årtionden av det jag lite förenklat vill kalla nyliberal utveckling släppt loss marknaderna - finansmarknaderna och marknaderna på andra områden - och rustat ned de politiska instrument som behövs för att hantera de problem som kan uppstå på en internationell arena. Då är det inte särskilt märkligt om människor när de ser att politiker inte klarar jobbkrisen, sysselsättningsproblemen och problemen på finansmarknaden i det läget vänder sig inåt mot nationen igen och söker sig till någon sorts protektionism.Det är inte lösningen, men det kan vara en rimlig reaktion, eftersom det är så att vi har fått internationella kapitalmarknader, internationellt verkande, gränsöverskridande företagsamhet och internationella banker. Men vi har inte systemen och de politiska verktygen för att hantera de problem som vi nu ser uppstå.I det läget, vill jag påstå, är reaktionen ganska logisk. Man säger: vänder vi oss inåt igen och söker tryggheten där. Svaret på frågan om hur vi motverkar protektionism är, som jag ser det, inte handelspolitik, utan det är allmänpolitik, finanspolitik, sysselsättningspolitik och krispolitik. Tack för interpellationen och för svaret!Jag vill börja hemmavid. Vi har haft en väldigt kraftig försvagning av den svenska valutan . Det kallas växelkursprotektionism. Vi har förbättrat vår konkurrenskraft gentemot , - ja, hela euroområdet men även gentemot . Det diskuteras inte så mycket i , men det har en protektionistisk effekt som i ett annat läge än detta sannolikt hade lett till motåtgärder mot . Man hade sagt att på ett osjyst sätt använde sin växelkurs för att förbättra sina företags konkurrenskraft. Den reaktionen kommer säkert om den utomordentligt svaga växelkursen skulle bli ett mer långsiktigt fenomen.När vi diskuterar protektionism brukar vi alltid berömma oss själva över att vi är frihandlare. Det är vi också, men jag tror ändå att man i ödmjukhetens namn måste medge att vi de facto just nu uppträder med en starkt protektionistisk extern politik.Jag tycker att infallsvinkel är väldigt tänkvärd. Den är förvisso inte ny, men det är ingen kritik mot . Om man ska fråga sig vad det är som driver protektionistiska krafter är naturligtvis frågan om vad som händer med dem som blir arbetslösa när deras företag slås ut viktig.Vi har traditionellt haft en skillnad mellan å ena sidan, där det inte finns några speciella trygghetssystem - safety nets - och de europeiska länderna å den andra sidan. Detta gör att den amerikanska protektionismen tar sig uttryck i krav på tullar, olika typer av handelshinder och invecklade juridiska processer för att bestämma om det är utlandet eller något annat som gör att människor blir arbetslösa.Bo Bernhardsson säger att nu har vi en annan situation. Han säger att nyliberalismen har erövrat världen, och därmed har den amerikanska modellen för protektionism spritt sig. Jag håller inte riktigt med om det. Jag tycker att det är en oriktig beskrivning - utom på ett område, och det är bilindustrin. Där är det nämligen sektorspolitik. Det som vi i alltid har gjort och som säkert har skyddat oss mot protektionistiska krafter inom landet är att ha omfattande system för att individerna ska omhändertas om deras företag blir utkonkurrerade. Fokus har varit på individens överlevnad och återgång till arbete och inte på företagens och produktionens överlevnad.Därför menar jag att regeringens utpräglade linje med en jobbpolitik för full sysselsättning är en mycket stark antiprotektionistisk effekt av den politiken. Arbetslösheten går visserligen upp nu som en del av den internationella krisen, men regeringens linje med fokus på sysselsättning är i grunden en väldigt korrekt linje vad gäller att stämma i bäcken.Bilarna är dock ett mycket stort problem. Det är även bankerna, även om det är en lite annan karaktär på det. Hur man hanterar , för att återkomma till det, tror jag därför har en väldigt stor betydelse för möjligheter att driva en antiprotektionistisk linje inom Europeiska unionen. Tack för inläggen från och ! Jag blir väldigt glad över att höra att ni båda också står bakom frihandel, och det är någonting som är väldigt viktigt för mig. Jag är stolt över att vi har en i stort sett enig riksdag som står bakom detta när jag företräder i EU. Det ger mig ett väldigt tydligt mandat att förespråka frihandel i alla lägen.Jag håller med om att det såg mörkt ut när och kom hem från . Det var väldigt mycket protektionistiska tendenser i omlopp, och det är det fortfarande. Det är också naturligt att protektionism uppstår i den här typen av lägen när det är finansiell kris. Man kan ganska snabbt dra en parallell till matkrisen och vad som händer då: Flera länder sluter sig. Man talar inte längre om export, utan man ser till att maten finns inhemskt.Jag tror att det i detta läge är väldigt viktigt att påminna sig om vad som hände under depressionen . Lösningen var inte att bli mer protektionistisk, utan lösningen handlade om ökad öppenhet, mer handel och bättre frihandelsavtal för att verkligen få i gång ekonomin igen.Där tycker jag att föregår med väldigt gott exempel, för tillsammans med att vi vill ha en ökad frihandel och att vi är ett väldigt exportberoende land har vi också bra trygghetssystem, precis som talade om. Det är väldigt viktigt i dessa tider med mycket oro. Naturligtvis tänker de flesta länder i första hand på hur de ska skydda sig själva i ett sådant här läge, men då är det ännu viktigare att vi också tänker på att vi är medlemmar i en europeisk union. Vi är 27 länder med tillsammans en halv miljard invånare. Det är därför ännu viktigare att fortsätta utveckla EU:s inre marknad för att kunna få en ökad handel här och också för att kunna vara mer kompetitiva globalt.Vi har i haft stora strukturomvandlingar. Jag anser att vi också har bra och väl fungerande trygghetssystem . Det ser vi inte minst nu när vi har krisen inom bilindustrin. Någonting som den borgerliga regeringen faktiskt gick till val på 2006 är jobblinjen. Det har också varit vår viktigaste prioritering hela mandatperioden rakt igenom och kommer så att fortsätta vara.Jag är alldeles övertygad om att vi kommer att lösa bilkrisen också vad det lider. Naturligtvis kommer det här att fortsätta vara väldigt besvärligt, precis som hela den finansiella krisen. Vi ser även banker som drabbas. Slutet finns inte här ännu, men jag är övertygad om att med den aktiva jobbpolitik vi för, med de trygghetssystem vi har och med det stora samförstånd i samhället som vi också har kommer vi att se en lösning på detta. Både och ministern vill fokusera på trygghetssystemen i stället för stöd till bilindustrin exempelvis, trygghet för individen. Jag återkommer till det.Protektionismens bästa grogrund är just otrygghet, tror jag, att människor känner sig osäkra, inte att det är för lite eller för mycket frihandel. Grundproblemet är att människor känner sig utsatta och otrygga. Då vänder de sig inåt.I den här krisen är det egentligen också ett uttryck för en misstro mot politiken, i varje fall mot politikens förmåga att hävda sig i det internationella rummet på den globala scenen. Där har vi skapat en situation där företag och ekonomi, kapitalismen om man så vill, är internationella, men vi har underlåtit att skaffa politiska verktyg för att hantera kriserna på den scenen. Politiken är nationell, ekonomin är global.Sedan blir jag ändå lite förvånad över hur ni med så stort självförtroende kan hävda, och egentligen hålla med mig om, att det är trygghetssystem som det handlar om. Det är viktigt. ställer frågan: Vad händer med de arbetslösa när krisen slår till? Det är liksom frågan. Just det, exakt så. Vad har högeralliansen gjort sedan den tillträdde och bildade regering? Den började ju med att riva ned trygghetssystemen i väsentliga delar, försämra a-kassan, försämra sjukkassan. Man kallar det för att man har sänkt trösklarna till arbetsmarknaden. I själva verket har man öppnat portarna till bråddjupet, och människor har blivit otrygga.Jag får inte det att gå ihop. Den borgerliga krispolitiken har handlat om att man har sagt att man har gjort insatserna. Det är en budget som i allt väsentligt har lagts fram innan krisen slog till. Den borgerliga krispolitiken innebär faktiskt, med staten i olika skepnader, hundratals miljarder i garantier till banksystemet och det finansiella systemet. Jag säger inte att det är fel, för det är nödvändigt, men det är en krispolitik som haltar.Om man river ned trygghetssystemen, som ni har gjort, kommer det inte bara att drabba individerna, vilket naturligtvis är jätteallvarligt utan det kommer också att drabba just de finansiella systemen och de banker som man vill hjälpa. När människor tappar framtidstron och inte vågar investera och satsa, precis det som gäller för företag, drabbar det också det finansiella systemet.Det behöver och det vi socialdemokrater har efterlyst är att trygghetspaketet för banksystemet och finansmarknaderna kompletteras med ett trygghetssystem för medborgarna, för löntagarna. Höjning av a-kassan, väsentliga stöd till kommunsektorn för att förhindra att man där säger upp folk och skapar ännu mer arbetslöshet, framtidstro - det är min poäng.Det lät ett tag som om vi nästan var överens om att trygghet är jätteviktigt i det här sammanhanget. Otrygghet är den bästa grogrunden för protektionism och inåtvändhet. Klasspolitik och orättvisor göder protektionistiska tendenser. Jag inser inte riktigt hur ni får det att gå ihop när ni står här och håller med mig, någonstans i alla fall, om att det nog är sant, trygghet för individen är jätteviktigt. gör ni tvärtom. Tiden är kort. Jag tycker att det första man möjligen kan notera är att protektionistiska krafter oftast är starka i stora länder och inte i små länder. När vi säger att vi är frihandlare har vi det gemensamt med många små länder, oberoende av vilken ideologi som driver de här länderna eller vilken nationell regering som sitter där.För att ta tag i det som ändå fokuserar på, trygghetssystemen, skulle jag vilja säga att jag i långa stycken håller med honom, men inte om beskrivningen av regeringens politik, naturligtvis, för den syftar till fler människor i jobb. Medan och ser tryggheten i trygghetssystemen, i a-kassans nivå och omfattning och så vidare, ser jag tryggheten i en mer dynamisk arbetsmarknad som är lättare att komma in på och att få jobb på. Det är tryggheten, ungefär som det är i nära grannland . Tryggheten ligger i en mer dynamisk arbetsmarknad, kort sagt.Det tredje som jag skulle vilja säga är att det som gör dagens situation särskilt bekymmersam är att krisen är så väldigt synkroniserad över världen. kunde man säga att gick det upp i så gick det ned i . De frihandelsvänliga krafterna på ena sidan av motverkade krafterna på den andra sidan . Frihandeln hade alltid företrädare på olika sidor av beroende på konjunkturläget.I dag är situationen globalt sett delvis annorlunda, bland annat på grund av synkroniseringen men också på grund av och . Det är ju de två länder, framför allt , som kommer att drabbas enormt hårt av en protektionism. Då är det verkligen inte fråga om a-kassa. Då är det fråga om svält, hunger och massmigration. Jag ska börja med att försöka förklara mig lite tydligare eftersom inte riktigt verkade uppfatta det jag sade.Självklart håller jag med om att människor kan känna sig otrygga. Människor känner sig utsatta och det är då det uppstår protektionism eller åtminstone den typen av tankar. Det är just därför som det är så viktigt att vi kombinerar våra åtgärder med bra trygghetssystem. Jag måste säga att vi fortfarande har väl fungerande system. Det är inte tal om något annat och har aldrig varit heller från den borgerliga regeringens sida.Däremot håller jag inte med om lösningen att en höjning av a-kassan är den enda vägen ut. Det är inte den långsiktiga lösningen. Det handlar mycket mer om att skapa möjligheter för fler jobb. Det handlar dessutom om utbildningsinsatser.Jag var alldeles i och besökte . Jag besökte också där det sjuder av aktivitet. Det är väldigt många människor som vidareutbildar sig. Det var glädjande att se, speciellt i den regionen, när vi senare fick veta vad som har hänt med Saab.Det är också så att vi redan har beslutat om flera stöd till svensk bilindustri. Det är det stora fordonspaketet med åtgärder som godkände . Det handlar bland annat om att utställa lånegarantier för lån tagna i Europeiska investeringsbanken. Det handlar om möjlighet till undsättningslån för att överbrygga likviditetsbrist, och det handlar om inrättandet av ett bolag som ska investera i innovationer som också är kopplade till fordonsindustrin på kommersiella grunder. Vi gör flera saker avseende detta. Det är också kombinerat med ett vidare utbildningspaket.Jag tror absolut på att vi ska stödja företag med syftet att de ska vara konkurrenskraftiga också , men det är även viktigt att se till att de åtgärder vi nu vidtar är i enlighet med EU:s riktlinjer och att de blir godkända av kommissionen. Det innebär att man inte heller får utestänga konkurrenter och att det är viktigt med fortsatt öppenhet för framtida konkurrenskraft. Det är helt i den linje som vi också verkar. Förhoppningsvis är det också i den linje även andra länder verkar inom EU som diskuterar olika former av bilstöd. är ett exempel. är ett annat exempel. har också fått justera vissa åtgärder för att de ska vara i enlighet med vad EU beslutar. Nej, , det finns ingen motsättning mellan en mer dynamisk arbetsmarknad och bra trygghetssystem på arbetsmarknaden. Det är en förutsättning enligt vårt sätt att se det. Det är bra för dynamiken om människor känner trygghet, om a-kassa och andra system som ska bära upp detta är så pass väl tilltagna att de vågar delta i dynamiken. Det finns ingen sådan motsättning.Statsrådet är inne på samma linje, nämligen att det gäller att kombinera trygghetssystem och andra typer av åtgärder. Det är precis vad jag hävdar att ni inte gör. Ni river ned tryggheten i väsentliga delar. säger ni att ni lägger kraften på det andra. Men även här är det faktiskt kombinationseffekter. Vem ska köpa bilarna, cementen, städtjänsterna och fläskfilén när arbetslösa ser framför sig en situation där de måste leva på kanske av lönen? Det är de perspektiven som har lett till att vi börjar få se lönesänkningsavtal på arbetsmarknaden. Det är här våra perspektiv står mot varandra. Ni snackar om frihet och trygghet, och så river ni ned tryggheten och tror att dynamiken ska fortsätta att fungera. Det är där vi har olika uppfattningar. Men det gäller inte huruvida frihandel långsiktigt är bra, att det faktiskt gynnar alla att ha ett utbyte av varor och tjänster på en marknad. Där är vi överens. Men vi skiljer oss i synen på vad det är som genererar protektionismen, nämligen otryggheten, men också på vad som genererar den bästa dynamiken i en ekonomi, nämligen tryggheten. och jag har möjligtvis olika verklighetsuppfattning om vad som är viktigt , men vi är åtminstone överens om att bra trygghetssystem krävs. Däremot är vi inte överens om huruvida dessa är bra eller inte. Jag anser fortfarande att vi har bra trygghetssystem i . Det tror jag också de flesta medborgare håller med oss om. Jag ser inte riktigt den misstro som talar om. Jag tycker att förtroendesiffrorna visar något annorlunda.Jag ska också kort kommentera vad sade. Han talade om den svaga svenska kronan. Det stämmer naturligtvis just . Ja, man kan se det som kortsiktigt positivt för svensk exportindustri. Det som däremot är intressant är väl också att vi nu får en diskussion om euro. Även om regeringen har beslutat att inte ta upp frågan över huvud taget tror jag att det ändå är viktigt att föra diskussionen. i finanskrisen ser vi också tydliga exempel på kronans för- och nackdelar.Jag vill som frihandelsminister ändå påpeka hur viktigt det är att vi avslutar Doharundan. Beräkningar från visar att en avslutad runda skulle innebära i ökad global årlig inkomst. Det innebär per hushåll och år i EU. Den typen av uppskattning tar inte hänsyn till dynamiska effekter. med den oro vi ser på världens finansmarknader skulle en avslutad Doharunda ge en positiv injektion till den globala ekonomin.Jag avser att göra mitt allra bästa för att driva den frågan hårt under vårt ordförandeskap.