· GX1015 · 2009-10-01 13:24:53 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels skapa en strategi för svensk utbyggnad av bredbandskapacitet så att kan tillhöra toppskiftet i IT-världen, dels föra in ett regionalpolitiskt perspektiv på eventuell framtida utbyggnad av bredband. Jag vill inleda med att understryka att är och ska förbli en ledande IT-nation. ligger i toppen inom IT-området i olika internationella jämförelser. Som exempel kan nämnas Connectivity Scorecards studie som placerar på andra plats när olika länders IT-mognad jämförs, och Economist Intelligence Units studie som placerar som den tredje bästa IT-nationen i världen. En av styrkor, och som också särskilt lyfts fram, är att vi har en god tillgång till infrastruktur för bredband. Det som bidragit till denna utveckling är en politik och reglering som stimulerat ökad konkurrens, effektiv frekvensanvändning och en hög användning av IT och Internet i den offentliga sektorn. Andra viktiga faktorer är att vi har många IT- och telekomföretag, stora och små, i täten av den tekniska utvecklingen. Dessutom är det regionala och lokala engagemanget i IT-frågorna stort. Utgångspunkten är och har varit att statens huvudsakliga roll är att se till att marknaden fungerar effektivt och att marknadsaktörerna ges goda förutsättningar för sin verksamhet i hela landet, som hänsyn tas till att förutsättningarna för att anlägga infrastruktur skiljer sig åt i olika delar av landet. Det innebär att det är marknaden som driver utvecklingen av bredband och gör investeringar i infrastruktur. är ett av de länder inom som har den högsta andelen investeringar i IT i förhållande till de totala investeringarna. Det offentliga har ett ansvar där marknaden inte fungerar tillfredsställande och där allmänna intressen inte tillgodoses. Även här ligger vi i bra till.Det stämmer inte när påstår att de planerade offentliga investeringarna i ligger på en låg nivå jämfört med andra länder såsom , , och . Det är viktigt att sätta dessa länders planerade investeringar i ett historiskt perspektiv. I gjordes med bredbandsstöd offentliga investeringar på ca i orter och områden där marknadsmässiga investeringar inte bedömdes komma till stånd. Det var få andra länder som gjorde liknande satsningar då. satsar många för att komma i kapp. Men vi kan inte nöja oss med det. Därför fortsätter regeringen att göra satsningar på bredband, vilket också presenterades i höstbudgeten. Regeringen har infört ett kanalisationsstöd som kan användas för att anlägga kanalisation som annan infrastruktur byggs. uppgår detta till 95 miljoner. Regeringen har dessutom beslutat om satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet på . Syftet är att öka tillgången till bredband just i områden där kommersiella aktörer inte bedöms bygga ut inom rimlig tid. Regeringen satsar också på åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer. Sammanlagt uppgår dessa insatser till . Till detta kommer andra offentliga investeringar i bredband som planeras av kommuner och regioner.I regeringsförklaringen pekar vi på att bra kommunikationer är avgörande för vår förmåga att möta de framtida utmaningarna kring klimat och miljö, kring sysselsättning, regional tillväxt och utveckling av hela vårt land. Ett väl fungerande transportsystem och en god IT-infrastruktur är en förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet och en viktig del i regeringens strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder.Jag har därför initierat ett arbete med syfte att uppdatera regeringens strategi för bredbandspolitiken. Strategin ska innehålla långsiktiga mål samt en konkretisering av de övergripande IT-politiska målen och förslag på åtgärder för att nå dessa. Det regionala tillväxtperspektivet och strategin för en stärkt utvecklingskraft i landsbygder kommer beaktas i detta arbete. Tack för svaret!I sin bredbandskartläggning skriver följande när det gäller så kallade centrala utmaningar:"En av dessa utmaningar berör den politiska ambitionsnivån. Det är påtagligt att riskerar att halka efter inom bredbandsområdet. Ett flertal andra , bland annat , och , har satt upp konkreta mål och lanserat ambitiösa planer för hur investeringar i bredband skall bidra till skapandet av jobb och nya företag. Som ett resultat av den ekonomiska krisen har därtill flera länder intensifierat sitt arbete på bredbandsområdet och höjt ambitionsnivån för samhällets åtagande för bredbandsutvecklingen. Detta påverkar långsiktiga konkurrenskraft då . motsvarigheter till mål och satsningar för tillfället saknas. "Min fråga till är: Har den statliga myndigheten fel i sin analys?Min uppfattning är att faktiskt har rätt. Vi kan som land inte luta oss tillbaka och tro att allt är frid och fröjd. Vi måste helt enkelt bli ambitiösare. Vi måste bli bättre.Läget är det att flera s-regeringar satsade stora belopp på bredbandsutbyggnad. Det handlade om ca 5 miljarder.Jag var själv inblandad i ett projekt i tillsammans med kommunerna och och . , partivän till , var en viktig person i det arbetet. Han var landshövding på den tiden.Stödet, som bland annat gjorde det här möjligt, har avskaffats av nuvarande regering. satsar andra länder mycket ambitiöst. De är ambitiösare när det gäller både volym och överföringshastighet.Om vi har som miniminivå i ett läge där storinvesterar och som riktvärde har ligger vi för lågt. Vi måste alltså bli bättre. Vi kan bättre.Vad är satsning på 95 miljoner i så kallat kanalisationsstöd - sedan räknas det upp lite olika penningströmmar till en summa av 445 miljoner - i jämförelse med satsning på 10 miljarder? satsar 1,25 miljarder och 1 ½ miljard . satsar 5 miljarder, 1,7 och 7 ½ miljard.Samtliga dessa länder planerar för överföringshastigheter som ligger betydligt högre än den svenska nivån. Dessutom används de här satsningarna som ett offensivt sätt att skapa arbetstillfällen i den ekonomiska krisen.Åsa hänvisar till pengar inom landsbygdsprogrammet. Okej, det kan vara bra. Men vi har i 150 stadsnät, och vi har 290 kommuner. Det är inte svårt att konstatera att vi har en hel del kvar att göra. Därför behövs den strategi som efterlyser. Vi måste höja ribban. Vi måste ta ut steglängden. Det är viktigt för både konkurrenskraften och den regionala balansen.Jag skulle vilja veta lite mer konkret vad det är för åtgärder som statsrådet planerar utöver den översyn av läget som statsrådet hänvisar till i sitt svar. Det var lite synd att inte läste den del av budgetpropositionen som handlar om IT-politik. För i budgetpropositionen, som förresten överlämnades till innan ställde sin interpellation, finns svar på hans fråga om bredbandsutbyggnad och bredbandsstrategi.Som infrastrukturministern har berättat kommer regeringen snart att presentera en bredbandsstrategi för . I den här bredbandsstrategin ska man beskriva inriktningen av IT-politiken, långsiktiga mål och konkreta mål och komma med förslag på hur vi ska uppnå våra mål.Redan nu kommer förslag från regeringens sida. Det är ett nytt anslag på till driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation. Det kommer i stöd till bredbandsutbyggnad på landsbygden, där kommer från EU:s åtgärdspaket för ekonomisk återhämtning.Det här stödet är mycket viktigt, för det innebär att man kan söka av finansieringen av bredbandsprojekt via landsbygdsprogrammet.Dessutom kommer en särskild proposition där man kommer att ta upp olika frågor som kräver lagstiftning och också hantering av radiofrekvenser som behövs för elektroniska kommunikationer.Låt oss inte glömma att trådlösa bredbandsaccesser blir alltmer populära. Antalet abonnemang för bredband i ökade 2008 jämfört med . Mobilt bredband stod för av denna ökning, så nu är nästan vart fjärde bredbandsabonnemang abonnemang för mobilt bredband.Bredbandsutredningen beräknade att det skulle behövas för att täcka de så kallade vita fläckarna, varav från våra skatter.Men jag ser inte i förslaget till budget från Socialdemokraternas sida. I deras skuggbudget fanns det blygsamma . Jag bara undrar, fru talman, hur mycket pengar Socialdemokraterna kommer att föreslå i sin skuggbudget för utbyggnad av IT-infrastrukturen.Men vi kan inte fastna i en diskussion om bara siffror när det gäller IT-infrastruktur. Vi måste titta på IT-infrastrukturen som helhet, som bärare av tjänster som underlättar vardagen för människor och företag.Vi måste se den stora potential som finns inom IT, det som IT kan ge i våra liv, på våra arbetsplatser, i våra skolor. Det finns väldigt stora möjligheter när det gäller IT i till exempel sjukvården och när det gäller att minska den negativa påverkan på miljön.IT-infrastrukturen är mycket viktig för oss, för vårt informationssamhälle, vårt kommunikationssamhälle och vårt kunskapssamhälle. Ja, , PTS har naturligtvis som uppgift att lämna underlag och komma med årliga kartläggningar, just som underlag för regeringens arbete och prioriteringar. Det är i allra högsta grad en viktig del av den översyn som pågår vad gäller bredbandspolitiken.Men, fru talman, jag tror också att det är viktigt att jag tar lite tid åt att beskriva verkligheten bakom de siffror som använder sig av. För i opposition vill man naturligtvis inte fördjupa sig i siffrorna så att de beskrivs och jämförs på rätt sätt.Låt oss ta , till exempel! Där har man presenterat två bredbandsmål i sin strategi. Det ena handlar om att 2010 göra bredband på minst till en samhällsomfattande tjänst. Här förutsätter man från att marknaden själv kommer att tillhandahålla merparten av anslutningarna utan ersättning från staten.Finland har något bättre förutsättningar än att nå ut i glest befolkade områden, och man räknar med att marknaden sköter det på ett tydligare sätt.Finland har dessutom presenterat ett mer visionärt mål om att i princip alla 2015 ska befinna sig inom från en anslutningspunkt som medger . Den finländska regeringen räknar med att marknaden på egen hand tillgodoser av den täckningen.De övriga , , beräknas ha en investeringskostnad på , ca . En tredjedel av dessa ska finansieras av staten, en tredjedel av operatörerna och en tredjedel av kommunerna, regionerna och EU:s strukturfonder.Den planerar alltså för motsvarande ca , alltså , vilket är fullt jämförbart med den satsning på 445 miljoner kronor.Det är viktigt att vi ärligt ser hur varje land lägger upp sitt strategiska arbete, på vilka olika sätt man hanterar det från statens sida och hur man ser på marknadens roll. , riktnivå för bredband till alla , , , 1 ½ miljard kronor , , totalt, , 1,7 miljarder, , 0,17 miljarder , . Det är de siffror som har presenterat. Det här är officiella siffror.Det som redovisar i sitt interpellationssvar ändrar inte de här relationerna. Vi måste höja vår ambitionsnivå betydligt om vi ska hänga med i den internationella konkurrensen . Så är läget.En av de mest ambitiösa satsningar som genomförs nu sker i som satsar för att ge av hushållen och företagen bredbandsaccess. Det projektet skapar 25 000-37 000 nya arbetstillfällen. Det är en oerhörd satsning.Vi behöver en nationell plan, en vision och en strategi. Vi behöver ta oss till nästa utvecklingsskede. Ni hänvisar till någon sorts översyn som ska ske och förslag som ni ska komma med . Ni har haft på er. Man skulle kunna ha använt betydligt bättre.Det som sker i vårt land är att många olika aktörer, precis som när man byggde järnväg , tar olika initiativ. Det är energibolag, privata företag och kommuner. Man hittar många egna lösningar. På sina håll väljer man tekniska och affärsmässiga lösningar som försvårar nationell samordning. byggs näten ut i takt med att intäkterna kommer. Det blir lite av ur hand i mun.Kortsiktiga ekonomiska vinstintressen styr till viss del när den nya infrastrukturen borde sättas in i ett strategiskt perspektiv för att lyfta som IT-nation. Så nog finns det brister, nog finns det sådant som vi måste ta tag i. har många stora utmaningar framför sig när det gäller sin utlovade översyn.Så ser det alltså ut. Jag kan peka på att länder som , , , och också har lanserat offentliga investeringsprogram för bredband med strategier, officiella mål och mätbara mål.Jag kan se i Post- och uppräkning att när det gäller , , , , och står det ja på officiell strategi, och för alla dem står det ja när det gäller mätbara mål. För står det nej på båda punkterna. Det borde ha stått ja.Så är läget. Så skönmåla inte det här nu! Se det som det är och ta tag i problemen i stället! Då kanske den här debatten har lett till någonting.Jag är inte imponerad av något i det här förrän jag ser resultat. Det är bra att säga att man ska göra en översyn och att det kommer förslag, men vi får värdera förslagen och översynens substans när det kommer. För det finns en hel del i övrigt att önska när det gäller de här frågorna. Det gläder mig att tänker på den svenska konkurrenskraften. Den svenska innovations- och konkurrenskraften är faktiskt bra. bekräftar det i sin rapport.Vi ligger på fjärde plats på listan av 137 länder och på andra plats när det gäller den tekniska konkurrenskraften. Det som är intressant här och som pekar ut som en faktor som försvagar den svenska konkurrenskraften är den svenska skattenivån. Så där finns det också potential att visa resultat.Jag har uppfattningen när det gäller utbyggnad av IT-infrastrukturen att det offentliga inte bör konkurrera med det privata. Finns det vilja från privata aktörers sida att leverera bredband ska de får göra det på en marknad där det finns sund konkurrens och icke-diskriminerande villkor. Det blir alltså inget bredbandsstöd i den form som presenterades av , eftersom det bedöms att ett sådant stöd skulle påverka marknaden alldeles för mycket och snedvrida konkurrensen. Staten, landsting och kommuner kan inte gå i konkurs. Det kan däremot hända privata företag. Det är därför det är så viktigt att staten inte slår ut näringslivet från marknaden, inte konkurrerar med privata företag och inte hämmar företag att drivas, startas och utvecklas.Politiken och staten ska skapa bra förutsättningar för utveckling, se till att det finns en marknad med sunda regler, tydliga, långsiktiga, teknikneutrala regler, och att det finns konkurrens utan snedvridningar och begränsningar. Konkurrensen driver fram innovationer. Innovationer driver fram tillväxt. Det är det behöver. Vi började det här resonemanget med att redovisa vad som hade gjorts. En del har gjorts. Huvuddelen var under den socialdemokratiska regeringen. Man avslutade programmet 2007. Det var , precis som sade.Då kan man fråga sig: Vad har hänt därefter? Hur många hushåll, byar och människor har därefter fått mer bredband och kunnat ta del av detta?I svaret talar man om IT-mognad. IT-mognad handlar inte om man har bredband eller ej. Det är helt enkelt om man kan använda IT eller inte. Där har i andra mätningar - jag vet inte om det är just i den mätning som statsrådet åsyftar - legat på första plats ganska länge och låg outstanding där år ut och år in. När det var någon som började närma sig oss blev vi livrädda för att vi nästan hade blivit ikappsprungna. Men vi låg där på första plats i alla fall. Det är möjligt att sådana saker har ändrats . Sedan blev jag väldigt oroad när man pratade om att det ska vara icke-diskriminerande och att vi inte ska konkurrera med privata företag. Det är nog min uppfattning också. Men problemet är de delar av landet som inte har en utbyggd IT-infrastruktur. I min region här i kan jag välja på hur många leverantörer som helst, men på de allra flesta håll finns det ingen leverantör över huvud taget. Jag träffar företrädare för kommunerna. Inte sällan har de gjort ett försök att få någon eller några leverantörer att engagera sig. De får beskedet att det inte finns någon som vill lägga det minsta lilla anbud eller göra någonting. Detta är ett problem i de här sammanhangen, fru talman.Min fråga till statsrådet måste ändå bli: Vad har hänt under de här tre åren? Jag misstänker att det inte är särskilt mycket.I så fall: Vad kommer statsrådet att göra för att vi i varje fall ska komma upp till det socialdemokratiska målet av alla hushåll? Hur ska man bära sig åt för att nå det målet? Med de få kronor som man redovisar i sitt svar kommer man inte att nå målet. Frågan är vad man ska göra, vad man konkret ska göra. är som oppositionspolitiker naturligtvis inte intresserad av att beskriva den verklighet som de övriga länderna befinner sig i och verkligheten bakom de siffror som jag just har beskrivit. Eftersom han ofta hänvisar till våra grannländer upprepar jag: statliga del i detta är 660 miljoner . I övrigt har man krav på och tilltro till marknaden.Regeringen har lämnat en budgetproposition där vi har lagt in 445 miljoner budget. Jag tror att de flesta som lyssnar på detta kan göra jämförelser.Peter fortsätter att blanda äpplen och päron i sin interpellation och hänvisar till riktnivå på för bredband, medan har en riktnivå på . Det refererar till är en nivå för funktionellt tillträde till Internet som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna.Det är riktigt att har höjt nivån för funktionellt tillträde till Internet till . Samhällsomfattande tjänster är ett minimiutbud av elektroniska kommunikationstjänster som alla användare har rätt att ta del av. Rimliga krav på telefoni och funktionellt tillträde till Internet ska tillgodoses; därmed inte sagt att inte kan sätta upp högre mål och ha högre ambitioner för sin bredbandspolitik, och vi ska naturligtvis sikta högre.Men varje land har möjlighet att nationellt fastställa nivån, just för det funktionella tillträdet till Internet. Nivåerna varierar mellan de olika medlemsländerna, precis som i de siffror använder sig av, men där blandar han som sagt var tyvärr äpplen och päron.Fru talman! Man kan naturligtvis referera till utredningar. Regeringen använder PTS utredning som ett underlag för att värdera regeringens roll i att utveckla bredbandsanvändandet runt omkring i landet. Jag är ofta ute i landsbygdsområden och inviger uppkopplingar, bredbands- och fibersatsningar. Det pågår ju väldigt mycket runt omkring i landet, och det är just därför, , som regeringen nu lägger nya miljoner för att även dessa landsbygdsområden ska fortsätta utveckla och skapa bra förutsättningar för att förenkla vardagen för människor och för företag. Internetuppkopplingen är en viktig del när man skapar rättvisa villkor för landsbygden.Fru talman! Regeringen arbetar aktivt med att skapa bra förutsättningar runt om i landet. Vi har till exempel via HUS-reformen skapat möjlighet för skattereduktion för arbetskostnaden när man ansluter bredband till huset. Regeringen stöder också initiativ för att lägga ned kanalisation när annan infrastruktur byggs. Vi lägger fram åtgärder för att säkerställa och driftsäkra de robusta kommunikationerna och gör satsningar inom landsbygdsprogrammet som en del av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Totalt är detta . Med det var dagens frågestund över. Vi tackar statsministern och övriga deltagare. Den statistik och de uppgifter om bredband och positioneringar som jag har använt mig av i denna debatt är PTS egna uppgifter. Man har i tabeller jämfört olika länder. Jag kan inte se att det är något fel på denna statistik. Det är intressant att notera att de satsningar som är planerade i olika länder, som jag har redogjort för, kommer att ge högre kapacitetsöverföringsmöjligheter för en lång rad länder men inte för som planeringen ser ut . I en lång rad länder har man en officiell strategi med mätbara mål, vilket vi inte har.Följande står i rapporten från : "En annan utmaning berör kapacitetsproblem. Även om kvaliteten i de svenska bredbandsnäten generellt är god förefaller det finnas begränsningar för användare som är i behov av högre hastigheter. Eftersom efterfrågan på kapacitet sannolikt kommer att öka kraftigt i samband med den framtida tjänsteutvecklingen ser PTS tydliga risker för att dessa kapacitetsbegränsningar får betydligt större inverkan på den svenska bredbandssituationen på lite . Stora framtida investeringar kommer att behövas, vilket sannolikt blir mycket tungt att bära för en industri som kan förvänta sig att bredbandsmarknadens totala omsättning ökar i en betydligt lägre takt . "Detta stämmer bra med det jag har sagt. Vi har en stor utmaning framför oss. Det behövs en nationell strategi, mer samordning och mer visionärt tänkande. De pengar som är anslagna , den planering som finns och framför allt den splittring som finns i utbyggnaden av detta är inte acceptabla och löser inte problemet. Vi måste ta tag i detta om vi ska kunna hävda oss konkurrensmässigt och långsiktigt som nation.