· GX1026 · 2009-10-23 09:54:16 — har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en översyn av lagen med syfte att anpassa den efter aktuell forskning och möjliggöra ett skogsbruk som följer både miljömål och produktionsmål.Våren 2008 lade regeringen fram en skogspolitisk proposition, En skogspolitik i takt . Propositionen antogs av . I propositionen gör regeringen bedömningen att grunderna för den skogspolitik som beslutades om av 1993 bör ligga fast. Regeringen betonar också skogens roll för klimatet, behovet av en ökad skoglig tillväxt samt behovet av en förbättrad generell hänsyn vid avverkning.Grunderna för gällande skogspolitik beslutades av 1993. Då fastställdes två jämställda mål för skogspolitiken - ett produktionsmål och ett miljömål. Utöver tillkomsten av de två jämställda målen avreglerades politikområdet genom att bidrag avskaffades och skogsägarna i betydande utsträckning fick frihet under ansvar att själva bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk.En del av lagstiftningen, som har utgjort ryggraden i den svenska skogsvårdslagstiftningen, är att skogen ska föryngras efter avverkning och att avverkning och föryngring ska utföras på ett sätt som säkerställer att markens produktionsförmåga tas till vara.Det här är en mycket viktig aspekt, inte minst när skogens roll för klimatet blir allt större. Vårt behov av förnybara råvaror kommer att öka , och hållbart brukade skogar kommer att vara avgörande i vår strävan efter ett hållbart samhälle.Jag ger ingen kommentar till enskilda rättsfall. Det står dock helt klart att skogsvårdslagen inte reglerar vilka specifika metoder som får, eller inte får, användas för att sköta skogen. I skogsvårdslagens 10 § stadgas hur avverkning på skogsmark får bedrivas. En avverkning ska antingen vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller för att främja skogens utveckling samt vara anpassad till de lokala förhållandena.I skogsvårdslagens 5 § stadgas att skogsmarkens virkesproducerande förmåga ska tas till vara på ett godtagbart sätt. Eftersom skogen är en nationell tillgång och skogsbruk är en mycket långsiktig verksamhet är det beprövade metoder som ska användas. I de fall bedömer att en planerad avverkning inte uppfyller lagens krav på tillvaratagande av markens produktionsförmåga och/eller en ändamålsenlig föryngring kommer myndigheten inte att medge att avverkningen utförs på det föreslagna sättet.Skogsstyrelsen är regeringens expertmyndighet för skogsfrågor. I myndighetens arbete ingår att kontinuerligt följa aktuell forskning, att anpassa tillämpningen av skogsvårdslagstiftningen efter detta och att tillhandahålla rådgivning och uppföljning på ett sådant sätt att de jämställda skogspolitiska målen uppfylls.Regeringen anser att nuvarande lagstiftning ger stort utrymme för ett mångfaldigt brukande av skogen, med stor frihet och ansvar för den enskilda skogsägaren att själv välja hur den egna skogen ska skötas inom de ramar som uppfyllandet av de jämställda skogspolitiska målen anger. Jag tackar jordbruksministern för svaret. Interpellationsdebatten handlar egentligen om avvägning mellan produktionsmålet och miljömålet i den svenska skogslagstiftningen och om den är den rätta. Bakgrunden är ett aktuellt rättsfall där en skogsägare har blivit förvägrad att använda den så kallade naturkulturmetoden.Målen ska vara jämställda enligt lagen så att skogens produktionsförmåga bevaras som den biologiska mångfalden upprätthålls.I går höll miljö- och jordbruksutskottet sitt årliga seminarium om de svenska miljömålen. Utskottet fick ta del av uppföljning 2009. Den heter Miljömålen - i halvtid eftersom det nu har gått och eftersom återstår till generationsmålet 2020.Det miljömål som har mest relevans i dagens debatt är Levande skogar. Även om välkomnar de stora avsättningar som har gjort när det gäller delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark bedöms inte delmålet till 2010 att kunna nås.Ytan formellt skyddad skogsmark bedöms bli ca , vilket är under delmålet. Vid seminariet efterlyste generaldirektör också bland annat miljömässigt bättre skogsbruk. Vi vet att ungefär hälften av rödlistade arter återfinns i skogen. Ca 2 000 skogslevande arter är upptagna på den så kallade rödlistan, vilket innebär att de är hotade eller missgynnade.Enligt de skogspolitiska målen är miljömålen och produktionsmålen jämställda. Det har vi båda konstaterat. Men frågan är om det verkligen gäller när man kommer till detaljerna. I praktiken är det, vill jag hävda, produktionsmålet som är avgörande vid val av skogsbruk, trots att det har visat sig att olika former av kalhyggesfritt skogsbruk kan vara minst lika ekonomiskt effektivt och gynnar artrikedomen och kolbindningsförmågan i skogen på kort och lång sikt.Sedan 1999 har forskare föreslagit att borde skriva ett nytt regelverk där både kalhyggen och kalhyggesfritt skogsbruk tillåts , det vill säga ett regelverk som man tillämpar i många andra delar av världen, till exempel i den brukningsmetod som åsyftas i min interpellation, naturkulturmetoden, som är det enda skogsbruk som är tillåtet på danska statens marker . Samma sak gäller tyska statens marker. Anledningen är att det naturnära skogsbruket anses mindre riskfyllt än åldersklasskogsbruk.Det är mycket problematiskt att med sina jämställda mål har ett regelverk som baseras på en tanke som består i att bestånd innehåller träd av samma ålder och storlek. Det är ett regelverk som totalt går emot regeringens direktiv om att växt- och djurarter ska ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser. Jordbruksministern kan naturligtvis inte kommentera enskilda rättsfall. Ministern hänvisar till 10 § skogsvårdslagen, om att avverkning ska vara ändamålsenlig för återväxt, och till 5 §, om skogsmarkens virkesproducerande förmåga. Det är som bedömer om planerad avverkning uppfyller lagens krav.Problemet är just detta att paragraferna fokuserar ensidigt på produktionsmål. Det saknas hänvisning till konsekvenser för biologisk mångfald. Det är anmärkningsvärt att en skogsägare inte har möjlighet att fritt välja en avverkningsmetod som kan innebära högre måluppfyllelse när det gäller det andra jämställda målet, nämligen miljömålet. Jag skulle vilja höra jordbruksministern ytterligare kommentera det. I den här debatten kan jag inte låta bli att citera ur en motion av jordbruksministerns partikamrater. Den heter Liberalisering av skogsvårdslagen och är skriven av och . De skriver bland annat att de enskilda individerna i "ges stor frihet att inom ramen för samhällets lagar själva ta ansvar för att förvalta sin egendom. Detta säkerställer engagemang, ansvar och mångfald och leder till att olika sätt att t.ex. bedriva företagande som jordbruk och skogsbruk." Men, skriver man, "ändå agerar staten motsägelsefullt inom de gröna näringarna. Staten gynnar extensivare 'ekologiskt jordbruk', men förbjuder extensivare 'ekologiskt skogsbruk'. "De tar vidare upp samma exempel, samma enskilda skogsägare, som jag gör i min interpellation. "Många är de skogsägare som och sekel kämpat för att få bedriva skogsbruk på sin egen ägandes mark så som man själv vill (.)" till exempel genom att avverka sin skog genom plockhuggning och inte genom kalavverkning för att kunna bevara olikåldrig skog och fågelliv. och jämför också med jordbruket och frågar sig vad som är orsaken till "att staten pekar med hela handen i en riktning vad gäller skogsbruket - effektiv och uthållig produktion - och i en helt annan riktning i jordbruket - mer extensiv och ekologisk produktion". "I korthet", säger de, "ligger nog mycket av förklaringen i att staten velat säkerställa en hög och uthållig produktion av virkesråvara till skogsindustrin, där efterfrågan alltid varit hög. Och staten har inte litat till marknadskrafterna utan har i lag detaljreglerat hur ett intensivt skogsbruk måste bedrivas." och sammanfattar med att de har svårt att se varför inte skogsvårdslagen borde ses över och ge en större frihet åt markägarna, så att det fåtal som vill bedriva ett mer ekologiskt eller naturligt skogsbruk också ska få göra det på sin ägandes mark.Jordbruksministern har en del partikamrater som resonerar på ett sätt liknande mitt eget även om de delvis har en annan ingång. Jag tycker nog att den här frågan är värd att ta på allvar. Man bör kunna ge större frihet för skogsägare att ha ett mer ekologiskt skogsbruk, precis som vi främjar ekologiskt jordbruk.Det är i och för sig positivt att vi utvecklar det så kallade kontinuitetsskogsbruket, men det naturnära skogsbruk som jag talade om har också den fördelen att man inte har markberedning. Det minskar avrinningen från området när man inte har någon markberedning. Så det finns många fördelar. Kostnaderna för att använda den här alternativa metoden blir också relativt låga för skogsägarna.Jag tycker nog, som sagt, att jordbruksministern borde ta upp den här frågan igen och mot bakgrund av detta pröva om man inte ska se över skogsvårdslagen för att gynna ett mer ekologiskt skogsbruk. Låt mig först, på ett på gränsen till skämtsamt sätt, säga: Bara för att det står någonting i en riksdagsmotion behöver det inte betyda att det är sanning.I sak skulle jag vilja säga: Jag ska inte besluta och kan inte påverka vad ska säga som svar på en till ställd motion. Men i min egenskap av person och statsråd skulle jag kunna rekommendera att säga att motionärernas syfte redan är tillgodosett.Vi har, som jag sade i mitt interpellationssvar och i mitt tidigare inlägg, en stor frihet under ansvar att bruka skog i . Och de yttre ramar som finns är vida.Jag kan också konstatera, efter att ha gjort en ganska genomlysande genomgång av hur skogsvårdslagstiftningen ser ut i andra delar av världen, att den svenska skogsvårdslagstiftningen är en av de allra mest avreglerade lagstiftningar som finns i världen.Vi har väldigt många besök i vårt land. Många av mina kolleger i Europeiska unionen kommer till mig och säger:Kan vi inte få komma till ditt land och se hur ni har kunnat förena två väldigt viktiga mål, det vill säga en god produktion på er skogsmark och högt ställda miljömål? Hur har ni kunnat komma fram till detta med den lagstiftning som ni har, som inte tvingar skogsägare att bruka på ett visst sätt utan ger enskilda, större och mindre, skogsägare den frihet som de de facto har? Och ni har, har vi kunnat konstatera, mer skog än ni någonsin har haft i . Hur har ni kunnat uppnå detta med den avreglerade skogsvårdslagstiftning som ni har och med den frihet som ni har för människor när det gäller att sköta sin skog?Jag säger till mina kolleger: Ni är välkomna hit. Vi har en myndighet som ger råd och informerar om forskning. Vi har en frihet som innebär att brukaren kan använda en mångfald av metoder som är lokalt anpassade.Sedan har vi förvisso en yttre ram i vår lagstiftning som säger att man inte får göra hur som helst. Vi vill nämligen ha produktion i skogen också, av sysselsättningsskäl, av skälet att skog binder kol och av skälet att vi vill ha förnybara råvaror i våra produktionsapparater. Den första meningen i 10 § lyder: Avverkning på produktiv skogsmark ska vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller främja skogens utveckling.Miljömålet och biologisk mångfald nämns inte i den meningen. pratar vi om att produktionsmålet och miljömålet ska vara likställda.Vi vet också att man inte kommer att nå etappmålet när det gäller miljömålet Levande skogar, och det finns väldigt stora åsiktsskillnader, kan man säga, när det gäller hur man ska nå det långsiktiga målet. Och generaldirektör efterlyser ett mer miljövänligt skogsbruk. Då tycker man att det är märkligt att vi har en lagstiftning som förhindrar skogsägare som till exempel vill tillämpa naturkulturmetoden från att göra det.I den meningen håller jag med jordbruksministerns partikamrater, , om att man borde ge en större frihet, framför allt mot den här bakgrunden, med den inriktningen. Om skogsägaren själv vill ha ett mer miljövänligt skogsbruk - och det blir säkert ganska små ytor totalt i den svenska skogsmassan - är det konstigt att det ska förhindras.Jag får återkomma till den här frågan. Sista ordet är inte sagt. Jag får tacka för dagens debatt. Jag vill också säga tack till interpellanten med anledning av interpellationen, för det är en viktig frågeställning som interpellanten har tagit upp i interpellationen.Låt mig i mitt avslutande inlägg säga att det finns en portalparagraf i vår skogsvårdslagstiftning - där finns två jämställda mål - och den gäller.Vi har förutom vår skogslagstiftning och den skogspolitiska propositionen en proposition som har presenterats för som heter Hållbart skydd av naturområden. I den har vi pekat på behovet av en ökad dialog och samverkan med markägare i arbetet med att värna den biologiska mångfalden i vårt skogslandskap.Ansvaret för den biologiska mångfalden vilar, enligt min uppfattning, gemensamt på staten och på skogsbruket och dess markägare.Regeringens bedömning är att vi med en utökad dialog och samverkan men också med utveckling av nya arbetsmetoder och skyddsformer ökar våra möjligheter att nå de miljöpolitiska målen, så även i skogsbruket. har med anledning av avtalet om medfinansiering av frågat om hur min och regeringens strategi ser ut för att tillmötesgå regionens krav om avskrivningstid och periodisering av bidragen till samt vilka åtgärder statsrådet och regeringen kommer att vidta för att leva upp till resultatet av förhandlingen mellan stat och kommun om utbyggnaden av fyrspår på sträckan till interpellationen är det framförhandlade avtal om medfinansiering av med som Mälardals- och Östergötlandsregionerna är beredda att bidra med. Regeringen godkände avtalet , och de kommunala och regionala parterna ska godkänna avtalet senast den 30 november 2009.Jag vill först säga att det är glädjande att regionerna är beredda att bidra finansiellt till genomförandet av . Jag vill också framhålla att regeringen står fast vid avtalet om medfinansiering av och att de järnvägsobjekt som nämns i avtalet, bland annat på , slutligt kommer att beslutas om av regeringen genom det fastställelsebeslut av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet som planeras till . Beträffande frågorna om förslagen om avskrivningstid och periodisering av bidragen, som finns i proposition 2008/09:228 Redovisning av medfinansiering till statlig infrastruktur, konstaterar jag att propositionen behandlas av . Beträffande frågorna om fyrspår på på sträckan konstaterar jag att enligt avtalet, och därmed under förutsättning att medfinansieringen på fullföljs, ska delen färdigställas samt delen byggstartas och slutföras efter . Jag vill slutligen erinra om att utformningen av sistnämnda del av ännu inte är klar. Därmed är ännu inte heller kostnaderna och finansieringen för denna del klarlagda.