· GX1023 · 2009-10-22 12:59:53 — har frågat mig dels om jag avser att medverka till att en investeringsstimulans eller bidrag för byggande av studentbostäder och mindre hyresbostäder innefattande "bostadisering" införs, dels om jag avser att ta initiativ till ett lagstiftningsförslag som innebär att då en kommersiell lokal och en byggnad eller del av byggnad som använts till annat ändamål än bostäder blir ledig ska det prövas om lokalerna kan "bostadiseras", det vill säga byggas om till bostäder.Frågan om jag avser att ta initiativ till lagstiftningsförslag när det gäller möjligheten att bygga om lediga kommersiella lokaler till bostäder har redan ställt till mig så sent som för en månad sedan. Även då antydde att den nuvarande regeringen har drivit ned nyproduktionen av bostäder genom att ta bort tidigare investeringsbidrag. Jag svarar nu som jag svarade då, att bostadsförsörjningen är en i huvudsak angelägenhet som regeringen inte har för avsikt att styra på det vis som föreslår. När det gäller den tidigare regeringens system med en mängd olika produktionsstöd anser jag att de har inverkat negativt på bostadsmarknaden och byggbranschen . Mot bakgrund av stödens negativa effekter har jag ingen avsikt att medverka till att sådana återinförs. Däremot följer jag noga studenternas situation på bostadsmarknaden och har därför gett i uppdrag att titta närmare på detta. Jag ser fram emot den redovisning som kommer att lämna i slutet av det här året. I övrigt hänvisar jag till det svar jag lämnade till . Tack så mycket för svaret! Det var inte min avsikt att uppta dyrbara tid genom att ställa om samma frågor, vilket jag själv inte tycker att jag har gjort. Jag tycker att det är beklagligt att statsrådet gör det så otroligt enkelt för sig och väljer att lägga ansvaret på mig och säger att jag ställer samma frågor i stället för att vinnlägga sig om att seriöst ta till sig de frågor som vi ledamöter ställer till statsrådet. I det här fallet är det en klar skillnad mellan den enkla fråga som jag ställde om "bostadisering" av kommersiella lokaler och den fråga som ställs i den här interpellationen. Jag vill faktiskt seriöst diskutera frågan att i det korta perspektivet återinföra investeringsstimulanser för att avhjälpa det stora behovet av studentlägenheter i och behovet av nyproduktion av studentlägenheter i , naturligtvis särskilt på universitetsorter men också på de orter som har högskolor. Särskilt angeläget har det varit den här hösten då vi igen har fått ett stort sökandetryck på landets universitet och högskolor på grund av arbetslösheten. Det är inte nog med att regeringen har medverkat till att kraftigt minska nyproduktionen av bostäder, utan regeringens politik har också lett till en ökad arbetslöshet. Det gör att behovet av studentlägenheter i har blivit extra stort.Vi från har lyft frågan om att återinföra investeringsstimulansen. Vi vet att investeringsstimulansen hade en mycket positiv effekt när det gäller att bygga studentlägenheter. Behovet var stort och är fortfarande stort, men investeringsstimulansen hjälpte till att åtgärda en hel del av det stora behovet i mitten av 2000-talet.Vi har fått oerhört stor respons från studentföreningarna för förslaget. Det är märkligt att har så dålig kunskap om hur situationen är att han måste hänvisa till att invänta ett uppdrag som har fått för att närmare titta på studenternas situation på bostadsmarknaden. Man behöver inte göra någon grundligare utredning för att följa utvecklingen och se det stora behov av studentbostäder som än en gång tydligt visats och som visas varje höst. Det gäller särskilt då trycket, som jag sade, är extra stort.Jag tycker att det är oerhört oseriöst av att inte ta till sig några av de argument som visar att det byggs för få bostäder. Att investeringsstöd har tagits bort har gjort att nyproduktion av hyresrätter kraftigt reducerats. Det finns inget belägg för att investeringsstödet i sig har varit negativt för bostadsutvecklingen och bostadsbyggandet. Det är bara teorier som själv förfäktar i sitt försvar av regeringens bristande bostadspolitik. lever kvar i att subventionerna drev fram ett ökat byggande. Det är verkligen ingen enkel sak för att bevisa att det är på det viset. Under detta finanskrisens år, denna vargavinter, kommer det av allt att döma att byggas ungefär lika många bostäder i som under subventionsåren 2000-2001. har en viss uppförsbacke när han ska bevisa det, men han vill återinföra investeringsstimulanser för att stimulera byggandet, framför allt studentbostäder och små hyresrätter.Jag vet att det saknas bostäder i de här kategorierna, men jag vänder mig ändå emot längtan att styra byggandet genom subventioner. Det var nämligen just de tidigare subventionerna, fru talman, som gjorde att vi i byggde mindre bostäder än vad hushållen efterfrågade. Till skillnad från tycker inte jag att politiker ska bestämma hur bostäder ska vara utformade. Det ska hushållen göra tillsammans med byggsektorn, naturligtvis i enlighet med de regelverk som finns. Jag vill ställa två frågor till för att vi ska förstå varandra. Enligt en , alltså året då byggsubventionerna avskaffades, hade de högsta byggkostnaderna i . Enligt den rapporten, som heter Working Paper No 559, låg de svenska byggkostnaderna på över genomsnittet av byggkostnaderna . vet vi att byggkostnaderna ökade med enligt en undersökning som beställde och som genomförde.Subventionerna har varit kostnadsdrivande och bidragit till att är det land i som under har byggt allra minst bostäder per capita. Vi vet att det under 2000-2007 i byggdes 180 000 bostäder, medan man i vårt grannland för hälften så många invånare byggde 250 000 bostäder utan subventioner, och där är det lätt för studenter och andra att hitta bostäder. har ett stort bekymmer att försöka förklara hur det fungerar.Inför valet har oppositionen i bildat en rödgrön allians där parti av allt att döma ska ingå. Vi tror att det är bra att väljarna kan se att det finns två olika alternativ att jämföra. När vi diskuterar nya byggsubventioner kan jag notera att Socialdemokraterna, som ska samarbeta med och hans parti, har skurit ned sin motsvarande satsning till ett absolut minimum - . satsar , , på nya byggsubventioner. Då ska man komma ihåg att alliansregeringen sparade in 2,7 miljarder. Är det dit vill tillbaka har han en rejäl uppförsbacke. Visserligen når , som har ställt den här interpellationen, hjälpligt upp till detta. Inte eller utan först är man uppe i 2,3 miljarder. Detta är inte riktigt sammanhängande. Jag måste fråga vad som kommer att gälla i en rödgrön regering om inte ens , som bara anslår till detta , orkar återinföra de här subventionerna. Hur kan man då ställa krav på att regeringen ska göra det? Till skillnad från , som inte svarar på frågorna, får jag väl göra det. Att detta har varit drivande på byggkostnaderna beror på det ensidiga byggandet av bostadsrätter i landet och på den höga byggstandarden på dessa bostadsrätter. Det har också varit en norm för byggandet av dyra hyresrätter. Det har varit kostnadsdrivande i sig. Det finns inget i resonemang eller det han hänvisar till som visar att det är just subventionerna i sig som har varit kostnadsdrivande.Vi har tittat oerhört seriöst på just den frågan för att se om det går att belägga detta. Vi har tagit den så seriöst att vi dessutom är inne på att vi måste se hur man kan säkerställa att de nya subventionerna går till sänkta produktionskostnader när vi pratar om nyinförda subventioner för att få i gång byggandet av hyresrätter. Det här tycker vi är seriöst. Det är viktigt att göra det. De ska sänka hyrorna, de ska också sänka produktionskostnaderna och man ska säkerställa att de går in i byggherrens byggkalkyl. Jag tycker att oseriöst beskyller subventionerna för att gå i rika byggbolags fickor. Det är att misskreditera hela den seriösa frågan om behovet av att bygga fler hyresrätter och fler bostäder över huvud taget.Den andra frågan handlade om den rödgröna oppositionen och den kommande rödgröna regeringens gemensamma ambitioner. Vi kommer tillsammans att ha höga byggambitioner för att bygga många bostäder och en högre andel hyresrätter. Om ser bakåt på våra olika budgetförslag kan också utläsa att vi har närmat oss en mer gemensam politik för att visa att vi kommer att ha ett gemensamt alternativ.För 2010 har 807 miljoner mer än regeringen eftersom vi vet att detta är angeläget. 500 miljoner av dem är till för att på kort sikt få i gång en investeringsstimulans för att bygga billiga hyresrätter med låga hyror och studentbostäder, vilket den här interpellationen faktiskt handlar om. Det gäller att få i gång detta snabbt. Då skulle vi kunna använda investeringsstimulansen. Vi vet att den fungerade på ett bra sätt tidigare, och den skulle kunna göra det igen.Socialdemokraterna har 414 miljoner mer än regeringen. har 230 miljoner mer än regeringen . Vi alla tre partier tillsammans har mer än regeringen. Vi har en högre ambition på det här området. Vi vet att det är viktigt att bygga hyresrätter.Det är naturligtvis ett nationellt ansvar att tillsammans med det kommunala bostadsförsörjningsansvaret utforma en bostadspolitik för att bygga fler bostäder och fler hyresrätter och utöka andelen hyresrätter. kan inte kasta detta ansvar över axeln och säga att det är kommunens och de privata hushållens ansvar att utforma bostadspolitiken. Det är naturligtvis ett nationellt ansvar för riksdag och regering. Vi måste utforma ett ekonomiskt regelsystem för att göra detta möjligt. Däri ligger förslaget om investeringsstimulans på kort sikt och dessutom ett reformerat investeringsbidrag på . Jag svarade på frågan, . Jag sade att vi inte har några planer på att återinföra subventioner som uppenbarligen har varit kostnadsdrivande. Det går inte att gömma sig bakom att det här skulle vara standardökningar, . Skulle byggstandarden ha ökat bara på de här åren? Det låter inte sannolikt. Vi vet att de här subventionerna har varit kostnadsdrivande. Varför ska man hålla på och spara om man ändå får pengar från staten till projekten?Egon Frid har också ställt en fråga om möjligheten att omvandla andra typer av fastigheter, kontorsfastigheter som har blivit tomma eller industrilokaler, till bostäder. Det tycker jag är en sympatisk fråga. Det är alldeles utmärkt att göra det. Vi har ingenting emot det. Vi har till och med erbjudit en lösning på detta, nämligen möjligheten att införa ägarlägenheter som direkt kan hyras ut med hyresrätt. Men när vi kommer med det förslaget säger i ett pressmeddelande : Regeringen ägnar sig åt att lösa problem som inte finns. Det verkliga problemet är att folk inte får tag på någon hyreslägenhet med förstahandskontrakt. spär regeringen på en oreglerad andrahandsmarknad där folk tvingas hyra lägenheter i andra hand med mindre rättigheter än i dag.Det var kommentar när vi införde en upplåtelseform som gör att man kan omvandla en tom kontorslokal eller en industrifastighet till just hyresrätter. Den handsken passar inte . Jag vet inte om det var ordet ägande som var stötande eller vad det var. Visst saknar vi bostäder, men man undrar ändå, fru talman, hur den situationen förbättras av att man säger nej till bostäder i gamla kontorslokaler. Varför ställer de här frågorna till mig när han och hans parti tar avstånd från den lösning som vi har serverat? Möjligheten att bygga om industrilokaler och tomma kontorslokaler till bostäder finns , . Lösningen heter ägarlägenheter. Det är en dålig jämförelse. Behovet av billiga hyresrätter och byggandet av studentlägenheter, som var utgångspunkten för den här interpellationsdebatten, tillgodoser man inte genom att bygga ägarlägenheter. Ägarlägenheter är byggda för att öka andelen ägda lägenheter i landet. Vi har gott om äganderätt. är unikt i det avseendet genom bostadsrättens stora andel av bostadsmarknaden.En annan fråga där har varit unikt är den goda sociala bostadspolitiken. Vi har byggt och tagit ett nationellt ansvar för att bygga hyresrätter. Vi har dessutom utgått från att vi vill påverka hyran för att människor ska ha råd att bo i bostäderna inom ramen för sin totala hushållsekonomi. Detta tar inte den nuvarande regeringen ansvar för.Den sympatiska idén från om att bostadisera utgår ifrån att man gör om tidigare kontoriserade lokaler, lägenheter som gjordes om till kontor, i centrala lägen i de större städerna. Med en god progressiv hjälp från regering och riksdag och från kommunerna och alla inblandade parter skulle de kunna bli bostäder igen. Det handlar inte om att omvandla dessa till ägarlägenheter för att stärka äganderätten. och regeringens ambition med ägarlägenheten är ju att få en större andrahandsmarknad som i sig sänker i stället för stärker hyresgästernas ställning på bostadsmarknaden. Det är väldigt intressant. Ju längre den här debatten pågår, desto mer inser jag att borde läsa vad ägarlägenhetslagen innebär. Den innebär att man hyr med ett förstahandskontrakt av en ägare som äger en, tio eller hundra lägenheter. Men det är ett mycket mer flexibelt instrument än att omvandla det här till en hyresbostadsfastighet. Det är en flexibel mekanism för att kunna ta vara på sådana här möjligheter. Vi har också sett att det har skett sådana ombyggnader.Jag håller med om att det finns de som har satsat på att göra väldigt exklusiva sådana här lägenheter, men det finns ingenting som säger att man inte kan göra om exempelvis en fabrikslokal till ägarlägenheter som upplåts med hyresrätt av det kommunala bostadsbolaget.Ordet ägande tycks vara stötestenen för , men gå in och titta lite på möjligheterna att använda det här på ett socialt väldigt progressivt sätt! Jag tror nämligen också, vilket och jag har diskuterat tidigare, att ägarlägenheter i befintligt bestånd, i våra miljonprogramsområden, skulle kunna tillgodose behoven för alla dem som bor där som ofta är födda i andra delar av världen och som vill bo kvar och ändå äga sin bostad, för det har de gjort tidigare i hela sina liv. Det skulle kunna bidra till att stabilisera de här områdena om folk bor kvar och inte flyttar därifrån när de har fått lite mer fast mark under fötterna.Ta till dig det här med ägarlägenheter och studera det! Det är ett flexibelt instrument som gör att man kan ta hand om även småskaliga möjligheter att tillskapa nya bostäder där det har varit någonting annat.Den här möjligheten finns , alltså att ta en befintlig fabrikslokal eller ett befintligt kontorshus eller delar av det och göra det till ägarlägenheter som upplåts med förstahandskontrakt för hyresrätt och som omfattas av alla de regler som gäller på hyresmarknaden .