· GW10182 · 2009-01-27 15:05:12 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka effekterna av varslen och uppsägningarna i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det ökande antalet varsel och den ökande arbetslösheten i dels , dels Sverige.Inledningsvis vill jag säga att jag har besvarat många andra interpellationer och riksdagsfrågor med liknande frågeställningar. Regeringen har presenterat ett omfattande arbetsmarknadspolitiskt paket, vilket jag har redogjort för i mitt skriftliga svar som jag lämnade avseende åtgärder för att mildra effekterna av varslen i län. Paketet finns närmare redovisat i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) som regeringen lämnat till . I propositionen finns svar på och frågor, och därför sammanfattar jag endast kort propositionens innehåll.Regeringens politik har skapat förutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling och frigjort resurser för att hantera den rådande konjunkturavmattningen. För att möta de företag och människor som drabbas av varsel och nedläggningar har regeringen gett regionala samordnare i uppdrag att för regeringens räkning samordna insatserna lokalt och regionalt. Dessutom har regeringen inrättat en nationell samordningsfunktion i form av en statssekreterargrupp samt även presenterat ett stimulanspaket som omfattar ca under åren 2009-2011.Paketet innebär bland annat att regeringen intensifierar förmedlingsverksamheten, utökar antalet platser i arbetspraktik, inför praktisk kompetensutveckling, förstärker nystartsjobben för att hjälpa de långtidsarbetslösa, satsar på fler utbildningsplatser inom och gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) samt föreslår att arbetslösa ska kunna få studiemedel med den högre bidragsnivån vid studier inom gymnasial vuxenutbildning med yrkesinriktning. Dessutom föreslår regeringen stärkta infrastruktursatsningar och införandet av en skattereduktion också för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad (ROT-arbete) för att stärka efterfrågan på arbetskraft inom byggsektorn.Detta är en kraftfull satsning som innebär att ca 60 000 personer 2009, 70 000 personer 2010 och 30 000 personer 2011 bereds möjlighet till antingen arbete, utbildning eller annan sysselsättning. Jag får börja med att tacka ministern för svaret, även om jag måste erkänna att jag tycker att det har tagit alltför för ministern att svara eftersom jag lämnade in denna interpellation den 3 december.Det känns alltid som att jag måste börja med att påminna om att är ett avlångt land och att det i sin tur innebär att förutsättningarna för människor och för företag kan vara olika.Jag kan säga att består av av landareal men att vi norrbottningar tyvärr är av befolkning. Som ni förstår kan det då vara långa avstånd och glest mellan folk. Det innebär att den som blir av med jobbet eller varslas kan ha väldigt långt till ett nytt jobb eller en möjlighet till utbildning.När nu varselvågen sköljer in över och 663 människor blev varslade om uppsägning bara skakar det om livet både hos människor och i företag där hemma. Känslan att bli varslad, att verkligen förlora jobbet eller gång på gång söka jobb och ändå inte få något jobb, är nog snarlik hos alla människor oavsett var i landet man bor. Men förutsättningarna, som sagt var, kan vara totalt olika beroende på var du bor och var du lever ditt liv.Det är klart att det är skillnad för människor som bor nära städer och därmed har närmare till att söka nya jobb och utbildningsmöjligheter. Därför blir avstånden speciellt påtagliga för oss glesbygdsbor. Nej, förresten: Avstånden blir högst påtagliga för alla som förlorar jobbet, eftersom den moderatstyrda regeringen skyndar sig att besluta att arbetslösa minsann inte behöver en enda dag till att ställa om hela sitt liv för att kanske kunna ta det där nya jobbet eller utbildningen som fanns från familj och hem. "Omställningstid" brukar det heta, men det gäller tydligen inte för människor som förlorar jobbet.Under år 2008 varslades 2 360 norrbottningar, men hur många som redan har fått lämna sitt jobb är det svårt att hitta i statistiken eftersom visstidsanställda inte finns där. En tredjedel av alla dessa varsel i finns inom den offentliga sektorn, det vill säga undersköterskor, lärare, kokerskor och elevassistenter - med andra ord: välfärdsarbetarna. Det finns nog ingen utom möjligtvis regeringen som tror att vi har sett slutet på varslen som tvingas fram inom kommun- och landstingssektorn.När krisen nu slår skoningslöst ned i välfärden, hos ungarna på skolan och hos de gamla på sjukhemmen, finns det kommuner som som faktiskt vädjar om stöd från regeringen, men tyvärr gör de det för döva öron. Den moderatstyrda regeringen vägrar att lyssna på kommunerna. Inget stöd finns i sikte för kommunerna.Min fråga blir naturligtvis: Varför, arbetsmarknadsminister , hörsammar regeringen inte kommunernas vädjan? Tack för svaret, arbetsmarknadsministern!Lågkonjunkturen slår nu mycket hårt. Arbetsförmedlingens prognoser pekar på att antalet arbetslösa kommer att öka från till . Hela 145 000 personer färre kommer att ha ett arbete: räknar regeringen i sin egen budget med ökade utgifter för socialbidrag under både 2009 och 2010. Det är allt fler som blir beroende av samhällets yttersta skyddsnät.I räknar Arbetsförmedlingen med att 1 400 personer färre kommer att vara i arbete . I industrisektorn blir det 700 färre jobb, i byggsektorn 100 jobb färre, och inom offentlig sektor blir det en minskning med 800. Däremot räknar man med en ökning med 200 jobb inom den privata tjänstesektorn.Varslen i har ökat månad för månad . var de 69, , , 603 och 962. Farhågorna är stora för att det kommer att bli en andra varselvåg i företag som redan har varslat . Situationen känns skakig, orolig och instabil.Arbetsförmedlingen i länet tror att arbetslösheten kan komma att öka från ca 6 000 personer till i värsta fall 13 000 arbetslösa 2010. I kommunerna i länet och i ligger nu stora sparbeting. Det handlar om indragna tjänster, nedlagda verksamheter och kvalitetsförsämringar. Det spelar i stort sett ingen roll att regeringen påstår sig ha skickat pengar till kommunerna och . Så ser det ut i kommun efter kommun - ingen nämnd, ingen glömd.Det ekonomiska läget är bland annat på grund av nya och kraftigt försämrade skatteprognoser mycket kärvt. Varsel och uppsägningar väntar i den offentliga sektorn.Till sommaren kommer en stor och viktig grupp ut på arbetsmarknaden, nämligen de som slutar gymnasiet . I handlar det om 4 067 personer. Detta gäller alltså för . 2010 handlar det om 4 053. Vad kommer dessa personer att möta för verklighet, och vilka resurser är regeringen beredd att sätta in för att de inte ska bli arbetslösa?Jag vill också påminna om , där man konstaterar att 90 000 ungdomar, av alla unga mellan , inte hade haft vare sig utbildning eller arbete.Min första fråga till ministern är: Vad är regeringen beredd att göra för att människor i företag som har låg produktion ska kunna övervintra och komma igen på sina jobb när konjunkturen vänder?Fråga 2 är: Kommer regeringen att avsätta mer pengar till kommuner och landsting för att undvika varsel, uppsägningar och kvalitetsförsämringar?Fråga 3 är: Är regeringen beredd att vidta några åtgärder för att alla de som går ut gymnasiet inte ska tvingas till arbetslöshet? är ett län som är starkt beroende av sin basindustri, ministern. Jag tänkte i mitt anförande lite grann beröra situationen i stålindustrin, som är väldigt betydelsefull inte bara för vårt län utan också för hela landet. Varslen har även på det området duggat tätt. På Outokumpu i är de 260 - mer än var fjärde - i , en ännu mindre ort, är de 160, och på i är de 200. Det är de senaste siffrorna vi har från tiden runt årsskiftet.Den specifika situationen i , som är min hemort, är den att Outokumpu, som har stora planer på att investera, har skjutit upp investeringsbesluten. Delvis har man beslutat om investeringar som också är genomförda, men den större investeringen på drygt 5 miljarder har man i det här läget med en sämre orderingång naturligtvis valt att skjuta framåt i tiden.Den stora utmaning jag möter när jag möter företag och fackliga organisationer är frågan hur man ska hitta resurser för att på ett bra sätt när konjunkturen vänder kunna möta en internationell marknad för det speciella stål som tillverkas i , en marknad som också ser ut att växa. Då är det överlevnadsfrågan för industrin som är det viktiga.Mycket av den diskussion jag möter i företagen är den diskussion vi hade när den så kallade 25-kronan fanns i bilden. Då gick samhället in och gav stöd till företagen när man bedrev utbildning. Inom parentes kan vi säga att behovet av utbildning i industrin är väldigt stort. Under den extrema högkonjunkturen har man inte riktigt gett utrymme för att utbilda personal. ser man en möjlighet, men man har svårt att finansiera det. Här skulle jag vilja ställa frågan: Hur ser ministern på den typen av lösning, där man faktiskt kan behålla personal och få ett stöd från samhället för att vidareutbilda alla kategorier av personal för att sedan stå bättre för framtiden? Jag tror att detta var en bra modell, och den borde man allvarligt ta upp och fundera på för att klara att möta framtiden på ett bra sätt.I svaret tar ministern också upp samordnade insatser som regeringen har gjort för att samla upp de synpunkter som kommer in. Då skulle jag vilja ställa frågan: Vad har samordnarna från redovisat till regeringen? Vad är det för behov av insatser som man redovisar från samordnarna? Och vilka slutsatser har regeringen dragit av de förslag som har kommit från länet? Tack, arbetsmarknadsministern, för ännu en debatt här i kammaren! Jag tänkte börja med att se bakåt. Det är viktigt att kunna sin historia om man ska kunna förstå vad som händer. Jag debatterar nu med en minister som säger sig tillhöra det nya och det nya moderata partiet. Det finns mycket nytt. Då skulle man kunna bli lite imponerad. Underförstått är ju något nytt något positivt och något gammalt är något dåligt. Men när det gäller den politik som arbetsmarknadsministern står för kan jag upplysa åhörarna här om att det inte finns något nytt i den.Jag läste en fantastisk bok, utgiven av Kommuner och Landsting, som beskriver välfärdens historia i . Den heter Vem har ansvar för välfärden? Där går man igenom olika delar av den svenska arbetsmarknadspolitiken. När jag kom till en av dessa delar kände jag plötsligt igen något som jag tyckte att jag hade hört förut. Man konstaterade att ministern står för en politik som säger sig inte längre behöva befatta sig med sysselsättningsskapande åtgärder under krisår. Det är den politik som ministern står för.Ministern anser också att fullt arbetsföra personer i princip inte ska behöva sakna sysselsättning under förutsättning att de accepterar de villkor som erbjuds på arbetsmarknaden. Det är den politik som ministern står för.Då undrar man: Var har jag hört detta, och var har jag sett detta? Jo, det är när jag läser en beskrivning av fattigvårdslag som jag inser att den ordagrant återger de nya arbetsmarknadspolitik.Det är fantastiskt, för då inser man plötsligt att den politiken inte är ny. Den är gammal och möglig och farlig att förtära, precis som allting som är för gammalt. Det som ministern letar fram i skåpen är fattigvårdslag, och han kallar det för en modern arbetsmarknadspolitik. Det säger jag bara upplysningsvis.Nu ska jag egentligen gå över till interpellationen. Jag skulle vilja fullfölja de frågor som har ställts av , och har haft många sådana här debatter, säger arbetsmarknadsministern i sitt svar. Det är sant. Inte bara i och och , utan även i , har det funnits många förtvivlade rop på hjälp. Jag, som ledamot från , har fått ta del av väldigt mycket förslag och funderingar kring hur man skulle kunna ta sig ur den här krisen, om man då kan lämna fattigvårdslag bakom sig och våga steget in i en modern arbetsmarknadspolitik.Ett av de moderna förslag som har kommit är just det som nu tog upp, att man skulle kunna hjälpa folk med utbildning och att vara kvar i företagen och göra företaget och de anställda starkare tills krisen är över.Människorna i och runt om i landet har slängts mellan hopp och förtvivlan. Ena dagen har statssekreteraren från sagt: Jo, självklart, vi jobbar med frågan. har näringsministern kommit ut och dementerat och sagt: Absolut inte. Sådan där gammaldags socialdemokratisk politik ska vi inte föra.Nästa dag läser jag mina lokaltidningar. Där lovar det lokala kommunalrådet detta: Jo, visst ska vi göra så här, för här har vi många arbetslösa på i . Självklart ska vi göra detta. träffar jag statssekreteraren i utskottet och frågar: Kan man göra en sådan här lösning och utbilda folk innan de blir arbetslösa? Då säger han: Nej, jag blev nog felciterad.Döm om min förvåning när jag slog upp och läste att ett antal riksdagsledamöter har varit och träffat Volvochefen och lovat honom att man ska göra en satsning på utbildning för anställda, så att de inte blir arbetslösa.Det skulle vara spännande att höra: Har man nu för femte gången ändrat uppfattning, eller vad kommer ministern att ge för svar här? Är det möjligt att genomföra en sådan lösning eller inte? Det är väldigt många som väntar på det svaret. Vi vill ha ett riktigt svar nu och inte ett sådant här velande. Först och främst ber jag naturligtvis om ursäkt för det sena svaret. Jag missade några tillfällen för interpellationsdebatter delvis som resultat av EU-arbete och annat.Låt oss vara överens - om det är jag nog överens med alla motdebattörer här - om att den internationella finanskrisens härjningar på svensk arbetsmarknad är någonting som vi alla är både bekymrade och oroliga över. Man skulle kunna uttrycka sig med pregnans och prata om år av en viss typ - ni vet ungefär vad jag menar.Detta innebär dock inte att man står handfallen eller inte har en arsenal av åtgärder att försöka hantera och möta den här krisen med.Jag ska försöka besvara de olika frågor som har kommit upp.Jag noterade att pratade om omställning och flytt och underförstått, naturligtvis, om den slopade hundradagarsregeln, antar jag. Det är bara att konstatera att det är samma typer av skyddsregler som finns i arbetslöshetsförsäkringen som fanns 2005 eller, för den delen, under lågkonjunkturen 2001-2002. Det handlar om tolvtimmarsregeln, den sociala hänsyn som ska tas till familj och liknande.När det gäller stödet till kommunerna, som är en fråga som har kommit upp på flera olika håll, vill jag trots allt påminna om en sak. Om man läser SKL:s rapport, som presenterades rätt , ser man att den pekar på fortsatt ökade skatteintäkter , förvisso i en lägre takt än 2008.Det är klart att med 8 miljarder mer i utrymme för kommunerna, tack vare den sänkta arbetsgivaravgiften, är ändå bedömningen att det här året är hanterbart.Vad som gäller får vi naturligtvis återkomma till i det ordinarie budgetarbetet. Där har till exempel finansministern redan angivit beredskap för både fortsatt diskussion och analys, och det finns säkert anledning att komma tillbaka till det senare.Peter pratar med stor oro, som jag delar, om de 4 067 nya ungdomar som lämnar gymnasieskolan . Jag delar helt och fullt den oron.När vi går ned i lågkonjunktur - så ser det traditionellt ut, inte bara i utan överallt - är det naturligtvis de med svagast förankring som puttas ett steg längre bak i kön. Det är de unga. Det är personer med utländsk bakgrund. Det är personer med långtidsarbetslöshet, sjukdomar och vad det nu kan vara.Inte minst ungdomar har traditionellt sett i en svag position på arbetsmarknaden, delvis till följd av höga ingångslöner och, naturligtvis, en situation som gör att det har varit svårt för ungdomar att ta sig in.Ni lämnade efter er 100 000 ungdomar i utanförskap när vi tog över - det tredje sämsta landet i . Det är naturligtvis någonting som vi har all anledning att vara oroliga för och ta itu med. Därför är det glädjande att så många har lämnat utanförskap och fått ett arbete att gå till bland ungdomarna.Jag skulle kunna säga att det är en väldig tur att inte Socialdemokraterna regerar, för då hade de här 4 067 ungdomarna mötts av dubbelt så hög arbetsgivaravgift som de nu möts av. Jag skulle gärna vilja höra förklara för de 4 067 ungdomarna varför det ska vara lättare att anställa dem när det är dubbelt så dyrt att anställa dem. Det är för mig obegripligt.I grunden handlar det om sunda statsfinanser, ett fungerande banksystem, det faktum att vi har den mest expansiva finanspolitiken i hela och därtill de 23 miljarder som vi presenterade och som finns i den proposition som jag hänvisade till i svaret.Patrik citerar lagstiftning . Med all respekt , men inte ens kan väl tro på det han säger i det här fallet?Det är 23 miljarder . Det är 60 000 personer bara som omfattas av detta. Det är 70 2010 och 30 2011. Det låter inte riktigt som den verklighetsbeskrivning som levererar.I min nästa omgång ska jag prata mer om den fråga som jag tycker är väldigt intressant och viktig. Hur kan vi möta den konjunkturuppgång som kommer? Det gäller alltså frågan om olika typer av utbildningsinsatser. Men min talartid är ute just . När arbetsmarknadsminister påtalar att kommunerna har fortsatt goda skatteintäkter vill jag bara nämna att arbetslösheten i är . I är den 6,9. I är den 6,8.Socialbidragskostnaderna har ökat i och i , på tal om den stabila ekonomiska situationen för kommunerna.Arbetslösheten har faktiskt ökat i . När den moderatstyrda regeringen tog över makten fanns det ca 6 300 arbetslösa norrbottningar. är det faktiskt över 7 000 arbetslösa norrbottningar. Det om något kan vi väl nu kraftfullt likna vid vad som brukar vara en viss annan moderat ministers favorituttryck: massarbetslöshet.Massarbetslösheten sprider sig som en löpeld över och övriga just nu.Som jag sade tidigare är 7 000 norrbottningar arbetslösa och väntar på ett nytt jobb eller chansen till en utbildning eller kompletteringar av sin utbildning. Jag tvivlar faktiskt starkt på att norrbottningarna tycker att det räcker med att arbetsmarknadsminister i sitt svar till konstaterar att han redan har svarat på liknande frågor och hänvisar till en debatt som handlar om läns situation.Norrbottningarna nöjer sig inte med ett sådant svar från en ansvarig regering och dess statsråd.Jo, jag har läst i regeringens proposition Åtgärder för jobb och omställning som handlar om stöd till nya arbetslösa i form av mer coachning och praktik. Men det är absolut ingenting till arbetsgivare, företagare, som ska ta emot och hjälpa de här arbetslösa med en praktikplats. Tror verkligen inte regeringen att även företagarna är klämda till max ?Det handlar om förstärkt stöd till nystartsjobb, men ni konstaterar i samma anda att det faktiskt kan bli rätt svårt att få till en plats med det här stödet, eftersom efterfrågan på arbetskraft minskar kraftigt. Ni själva bedömer faktiskt att nystartsjobben kan leda till en 60-procentig undanträngningseffekt när det gäller övrig sysselsättning på lång sikt.Sedan var det ROT-avdragen och infrastrukturen, och så omfördelar ni platserna mellan högskolor och universitet.Men det finns inte ett enda ord om välfärdens behov, inte en enda rad om hur lärarnas och undersköterskornas eller elevassistenternas framtid ska se ut. Det finns inte ett enda ynka paket till kommuner och landsting i kris.Magert är en sammanfattning god som någon.Jag tycker faktiskt att arbetsmarknadsministern när vi pratar om varsel över och är skyldig att berätta om hur man ska säkra välfärden för medborgarna i . Hur ska man se till att ungarna på skolan får den hjälp och det stöd de behöver? Hur ska man se till att de gamla har tillräckligt många människor som hjälper dem med deras dagliga behov? Ni verkar uppenbarligen inte ägna en enda tanke åt det, trots att det finns väldigt många av era egna partikamrater runt om i landet i kommuner och landsting som menar att en ansvarsfull regering borde se att det finns behov ute i välfärden. Kommuner och landsting behöver ett större stöd från regeringen när vi pratar om den finansiella krisen.Därför tycker jag att arbetsmarknadsministern är svaret skyldig här och om hur man tänker när det gäller kommuner och landsting. Socialbidragskostnaderna ökar till exempel i . För var det 50 000 ungdomar som varken hade haft jobb eller utbildning . Det har fram till vuxit till 90 000. En ökad andel av dem som uppbär socialbidrag är ungdomar.Vi har föreslagit en skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften för de företag som anställer en arbetslös ungdom. Vi vill också ge 10 000 långtidsarbetslösa ungdomar chansen att få ett prova-på-jobb, få referenser och skaffa sig ett yrke.Av den satsningen riktas 5 000 platser till första-jobbet-avdraget som är en skattereduktion för arbetsgivare på två tredjedelar av lönen. Vi vill också satsa på 5 000 platser i lärlingsutbildning. Vi riktar särskild uppmärksamhet på problemet med dem som går ut gymnasiet och ungdomar som riskerar att möta en arbetsmarknad som inte vill ha dem. Det är ett mycket viktigt problem.När det gäller situationen i kan jag bara konstatera att det finns en pessimism i näringslivet. Den pessimismen är inte bra. Den skapar en ekonomisk nedåtgående spiral.Det blir inte bättre av att landets arbetsmarknadsminister står här i kammaren, har ett pessimistiskt och passivt synsätt och säger att frågan om jobben bara går att påverka marginellt. Det är ingen bra signal till vare sig näringsliv eller fackliga organisationer. Det finns många positiva exempel på företagare som strider i motvind och gör allt de kan även i den här situationen. Men när vi har företag som i , i , i , och som varslar personal står det för någonting. Då räcker det inte med åtgärder som att tillsätta länssamordnare mot krisen som för övrigt, om jag har förstått det rätt, är människor som dessutom är belastade med rätt så mycket andra arbetsuppgifter. Åtgärder som jag tror är nödvändiga är ett rejält stimulans- och räddningspaket till den kommunala sektorn. 15 miljarder skulle betyda mycket. SKL har krävt 5 miljarder som en inledning. Deras prognoser visar att det är ungefär 100 kommuner i som kommer att notera ett underskott 2009. Det är alltså en tredjedel av landets kommuner.Det behövs ett ordentligt spetskompetenslyft som ger människor i företag med låg produktion möjlighet att utbilda sig och komma tillbaka när produktionen åter ökar.Det behövs ett ROT-program som omfattar även hyresbostäder och offentlig sektor, exempelvis skolor.Vi måste satsa på fler platser på vuxenutbildning, högskola och kvalificerad yrkesutbildning. Här har vi ett program som är betydligt mer långtgående än det regeringen föreslår.Vi måste återigen satsa på utbildningsvikariat i kommuner och landsting. Personal kan då utbildas och ersättas av personer som är arbetslösa. I vårt län finns en rad infrastrukturprojekt. Järnvägen , , det så kallade E 16-projektet , vägen , Bergslagsdiagonalen och Förbifart är exempel på sådant som det går att ta itu med.Regeringen kan göra betydligt mer än vad den gör. Såväl LO, TCO som näringslivet har kritiserat det man tycker är en passiv hållning. Det är för lite, och det är . Det är intrycket. Jag har nämnt ett antal förslag som kommer att kunna ge resultat. Då är min fråga till ministern: ministern beredd att ta till sig något av de förslag jag har nämnt för att minska arbetslösheten och bekämpa jobbkrisen? Det är inte så ofta jag debatterar med ministern i den här typen av frågor. Det kanske var det som föranledde att jag inte fick svar på någon av de frågor jag ställde. Jag tänker därför upprepa mig lite grann. Jag höll mig konkret vid en viktig motor i vårt län. Det är basindustrin. Jag har specificerat mig när det gäller stålindustrin, men jag kan också peka på pappersindustrin. Den har signaler om att den också är på väg in i dåliga tider. Men där har man trott mycket på förutsättningarna i vårt land.