· GW10204 · 2009-01-23 12:31:06 — och har frågat mig om jag tänker ta initiativ till förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och vilka åtgärder jag därutöver tänker vidta samt vad jag tänker göra för att öka köpkraften i de svenska hushållen.Därutöver har frågat arbetsmarknadsminister om det finns avsikt att genomföra några förändringar av a-kassan . Interpellationen har överlämnats till mig. Samtliga interpellationer har att göra med förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Jag väljer därför att avge ett gemensamt svar på interpellationerna.Huvudförklaringen till att utanförskapet under har vuxit sig så stort är att det har lönat sig för dåligt att arbeta. Den viktigaste uppgiften för regeringen är därför att öka drivkrafterna till arbete.Reformeringen av a-kassan har tillsammans med lägre inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare varit några av de viktigaste åtgärderna för att nå målen om full sysselsättning och minskat utanförskap.Det är problematiskt att många har lämnat arbetslöshetsförsäkringen. Det är viktigt att människor som arbetar har ett gott skydd mot arbetslöshet. Det får fler att våga pröva nya arbeten.Därför stimulerar vi nu ny- och återinträde till arbetslöshetskassorna genom generösare villkor och lägre avgift. Arbetslöshetsavgiften sänks med ca per sysselsatt medlem och månad från och med den 1 juli 2009.Jobbskatteavdraget, som särskilt riktas till låg- och medelinkomsttagare, gör det mer lönsamt att arbeta. Dess tredje steg har trätt i kraft och kommer att märkas i löneutbetalningarna . Det i sin tur ökar köpkraften hos de svenska hushållen och bidrar till att hålla uppe efterfrågan i ekonomin. Tack så mycket för svaret, finansministern! Jag är väldigt glad att få debattera a-kassan med finansministern. Det är i huvudsak två skäl till det. Det första är att i en interpellationsdebatt med arbetsmarknadsministern försvarade han sin misslyckade politik med att han fått ge sig i hårda budgetförhandlingar. Att gömma sig bakom budgetförhandlingar är en lyx som en finansminister inte kan unna sig.Det andra skälet är att när regeringen tillträdde genomdrev den en kraftig försämring av arbetslöshetsförsäkringen. Man gjorde det i ett forcerat tempo, utan normal beredning och under stark kritik från tunga remissinstanser.Nu verkar finansministern ha drabbats av eftertankens kranka blekhet och börjat förstå verkningarna av regeringens beslut. Försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen har skapat problem för både samhället och den enskilde medborgaren. Det är en insikt som finansministern delar inte bara med oppositionen utan med en stor del av det svenska folket.Frågan som uppstår är vad finansministern tänker göra med sin insikt av regeringens förda politik som försätter i en sämre position när vi genomlider den värsta krisen i modern tid. Avser finansministern att ta några som helst initiativ för att rätta till de brister som regeringen har skapat i arbetslöshetsförsäkringen?Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen var en bärande idé i regeringens politik. Finansministern säger också i svaret att det är den viktigaste delen tillsammans med skattesänkningarna för de rika. När nu denna politik inte visat sig fungera, vilka åtgärder förutom att rätta till misstagen i arbetslöshetsförsäkringen avser ministern att vidta?Här uppstår det först en diskussion i samband med finansministerns insikt om sina misstag, som framfördes i en tv-intervju för sedan. Man trodde att finansministern på något sätt rättat till kartan efter verkligheten. Men när man läser svaret undrar man om det verkligen har skett.Frågan är vad man säger om jag kommer ut och träffar arbetslösa, uppsagda och varslade runt om i landet och förklarar för dem att de har haft för dåliga incitament för att arbeta. Om jag till exempel åker ut till i och frågar de arbetslösa där om de har blivit arbetslösa för att det inte är lönsamt att arbeta skulle de titta på mig som om jag kom från en annan planet.Om jag frågade dem om de har valt arbetslöshet bara för att arbetslöshetsersättningen var för hög eller för att de hade det för gott ställt när de var arbetslösa skulle de näst intill bli riktigt arga på mig. Men det framgår av svaret att finansministern fortfarande hävdar att arbetslösheten beror på att människor har det för bra när de är arbetslösa.En punkt som också varit uppe till diskussion är den avgiftshöjning som finansministern var med om att genomföra. Inte bara avgiftshöjningen utan ändringen av regelverk, ersättningsnivåer och annat har skrämt bort människor från arbetslöshetsförsäkringen. Det är en halv miljon som har lämnat den. hävdar finansministern att detta är ett bekymmer.I svaret säger han att man ska sänka avgiften med ca för att locka tillbaka människor. har finansministern gjort en konstruktion av hela arbetslöshetsförsäkringen som innebär att den i en lågkonjunktur kommer att öka i pris för medlemmarna.Bland annat har en utredning från TCO uppvisat att den eventuella sänkningen äts upp av de allra flesta arbetslöshetskassor så att det trots allt blir en höjning. Finansministern har då egentligen inte på något sätt svarat på frågorna eller åtgärdat de problem som han själv erkänner. Tack för svaret på frågan som jag ställde till arbetsmarknadsminister , !Bakgrunden till min fråga är att arbetslöshetsförsäkringen, ofta omnämnd som a-kassan, har varit en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. I en rapport från TCO beskrivs numera a-kassan som en försäkring i fritt fall. TCO ställer frågan om någonsin en så viktig försäkring försämrats så snabbt med så svåra konsekvenser för så många. Den frågan riktar sig till den borgerliga regeringen som väljer att avstå från att svara på den typen av frågor.På två år har regeringen genomfört 13 förändringar av a-kassan. Dessutom har man hunnit med att avisera ytterligare en förändring. Det som har hänt är att avgiftsskillnaden mellan högsta avgiften och lägsta avgiften numera ligger på . Enligt regeringen var syftet med differentieringen att den som löper störst risk att bli arbetslös också ska vara den som har högst avgift. Eftersom det i vissa fall finns möjlighet att välja den a-kassa som har lägst avgift faller hela det resonemanget.Finansminister säger sig numera ångra höjningen av avgiften till a-kassan. Däremot har vi inte fått något besked om regeringen står bakom detta. Därför har jag ställt en fråga till arbetsmarknadsminister , som är ansvarig för frågan, om han tänkt göra några förändringar. På det får jag inget svar mer än det jag redan redovisat, nämligen att man sänker avgiften med 50 kronor.Jag har en fråga till . Han uttryckte i tv-programmet att han ångrar sig. Frågan är varför man inte agerar mer kraftfullt. TCO skriver att vi nu går in i den kanske kraftigaste lågkonjunkturen i mannaminne. Då måste någonting göras för att förmå människor att åter ansluta sig till arbetslöshetsförsäkringen.Anders Borgs svar är: Nej, vi gör ingenting. Det är ett återkommande svar från regeringen oavsett vem det är som ropar utanför det här huset och även utanför . Regeringen säger: Vi avvaktar. Vi gör ingenting.Jag skulle i alla fall vilja veta varför regeringen inte vill göra någonting när det gäller förändring av a-kassan när man ändå ser att det har fått det resultat det har fått. Så många människor som en halv miljon har lämnat a-kassan. Men syftet kanske är att många människor faktiskt skulle hamna i situationen att de får leva på bara och därmed tvingas ta jobb med löner under kollektivavtalsgränsen. är det som sätter lönerna i . Om ett företag inte har kollektivavtal är lönerna ofta mycket, mycket lägre. Jag är helt övertygad om att det är den politiken som regeringen egentligen genomför när man säger att det ska löna sig att arbeta. Man sänker ersättningarna, och därmed uppstår jobb med låga löner som människor ska tvingas ta.Jag har en bok på mitt bord som jag tänkte rekommendera att läsa. Den heter Barskrapad och beskriver utvecklingen i med många jobb inom tjänstesektorn men där man inte klarar av att leva på ett jobb utan måste ha både två och tre.Jag återgår till frågan som jag ställde till Littorin: Har regeringen någon avsikt att genomföra några förändringar av a-kassan som skulle kunna uppfattas som förbättringar? Jag skulle vilja ha svar på den frågan, herr talman. Jag ställde min interpellation till angående den ekonomiska tryggheten eftersom det nu råder en trygghetskris i landet. Det råder en osäkerhet, en otrygghet och en ovisshet som bland annat gör att köpkraften minskar. Hushållen vågar inte satsa, och det fördjupar lågkonjunkturen ytterligare.Varför råder det en osäkerhet, en otrygghet och en ovisshet i landet ? Det beror bland annat på att vi har en lågkonjunktur, men det beror också på alla de åtgärder som regeringen har gjort. Regeringen har sett till att människor är osäkra och otrygga och känner en ovisshet . De känner inte någon trygghet i sin ekonomiska situation.Dessutom är arbetslösheten högre nu än 2006, när vi styrde landet. Arbetslösheten bland unga är betydligt högre nu än när vi styrde landet. Om man räknar med definition på utanförskapet är också det betydligt större nu än när vi styrde landet. Ni gick till val på fler jobb. Det löftet gällde förmodligen bara i högkonjunktur. Antagligen skulle väljarna läsa någon finstilt text någonstans om att era vallöfte bara gäller när det går bra för landet och det råder högkonjunktur i resten av världen. Eller också är det så att den borgerliga regeringen vill ha ökade klyftor och vill se till så att människor känner en oro och en osäkerhet inför att erbjuda sig att ta arbeten som det är betydligt lägre ersättning för.Dessutom har ni med er politik gjort att både utanförskapet och klyftorna ökar. När klyftorna ökar blir de som har det gott ställt rädda för dem som har det dåligt ställt. I andra länder bygger man till och med murar runt omkring vissa samhällen för att man inte vill umgås med människor som inte har tillräckligt god ekonomi. Så kan vi inte ha det i . Vi vill ha ett land som är jämlikt. Vi vill ha ett land där alla är med och där vi ser till att utjämna skillnaderna.Regeringen gick visserligen till val på att det skulle vara större skillnader och att det skulle löna sig att arbeta, men precis som sade här i sitt tidigare inlägg går det inte att säga till alla de varslade och alla dem som har förlorat arbetet att det lönar sig att arbeta. De har ju inte valt arbetslösheten själva. Det är ganska cyniskt av den moderatledda regeringen att påstå att människor har valt arbetslösheten själva. Det har de inte, tycker att det är trist att få höra säga: Jag vet att det var dumt att vi sköt ut de här människorna från a-kassan, och det är synd att de känner oro , men jag tänker inte göra någonting åt det. Jag tycker också att det är tråkigt att inte ger något ljus i tunneln. Han säger att det blir en lång vargavinter och att man inte tänker satsa vare sig på de arbetslösa eller på kommunerna. Detta kommer att fördjupa lågkonjunkturen ytterligare, och det beklagar jag. Det framkom synpunkter här i den tidigare interpellationsdebatten på att finansministern inte svarade på alla frågor. Det kanske inte är så lätt när man är tre mot en, så jag tänkte försöka vara behjälplig och svara på några av de frågor, påståenden och missförstånd som har uppkommit i debatten.I de interpellationer som har skrivits har man försökt ge bilden av att regeringens politik inte har fungerat. Jag tycker att det kan vara värt att göra vissa reflexioner. Vi har gjort det mer lönsamt att arbeta. Det har inneburit att vi strukturellt under peaken, när det såg som bäst ut, minskade arbetslösheten med 175 000. har visserligen arbetslösheten börjat öka och sämre tider är på väg, men enligt de flesta bedömare, till exempel , kommer vi att förlora ungefär 150 000 jobb. Man kan ju bara förutspå hur framtiden kommer att se ut, men detta innebär att vi eventuellt kan befinna oss i en situation 2010 där vi efter den här fruktansvärda depressionen och historiska lågkonjunkturen faktiskt har fler människor som jobbar än när Socialdemokraterna styrde landet. Det tycker jag att Socialdemokraterna kan ta och reflektera över. Det skulle vara ganska pinsamt för er om det skulle bli så.Nu har s, v och mp funnit varandra och ska försöka ro ihop en form av alliansliknande samarbete. Man är minst sagt inte helt överens om vilken politik som ska gälla, men det man är överens om är att spendera väldigt mycket pengar. Konsekvensen av det blir att man tar bort de strukturella förbättringar i ekonomins funktionalitet som vi nu har genomfört. Det kommer att innebära att fler människor förlorar arbetet när det inte lönar sig att arbeta.Våra jobbskatteavdrag och våra reformer har gett effekt; det är till och med LO överens med oss om. Det är möjligt att just de tre representanter från Socialdemokraterna som sitter i kammaren inte delar den uppfattningen utan står mer till vänster i partiet.Det föranleder en fråga som jag skulle vilja ställa till just dessa tre representanter. Vi fick se ett utspel från Socialdemokraterna i . De sade: Vi håller med . Vi tycker att man måste spendera mer pengar. Man kan faktiskt strunta i budgetreglerna. Här ska det verkligen investeras ut ur lågkonjunkturen!Ni verkar väldigt ivriga med detta att spendera pengar. Är ni sahlinister eller stalinister, höll jag på att säga. Står ni vid er partiledares sida eller håller ni med och om att det nu är dags att bryta principen om att hålla budgetreglerna? Jag tycker att det skulle vara intressant att få svar på det.Jag tycker också att vi slutgiltigt borde kunna lägga påståendena åt sidan om att regeringens politik skulle innebära att lönerna pressas ned och att vi får en ekonomi som den amerikanska där man måste ha två jobb för att få tillvaron att gå ihop. Det påstods under valrörelsen, och det har påståtts från Socialdemokraterna. Men det har visat sig att det inte finns någon substans i det över huvud taget. Lönerna har ökat rekordmycket . Hur ska detta behöva bevisas empiriskt för att Socialdemokraterna ska sluta fara med dessa osanningar här i kammaren? Vi har en debatt utifrån en serie interpellationer om a-kassans utformning. Låt mig konstatera vilka förslag regeringen har genomfört. Vi har en a-kassa som har en hög initial ersättning, , som sedan gradvis trappas ned. Vi har en ersättningsperiod som betyder att man inte kan få arbetslöshetsersättning i evig tid, utan det är en omställningsförsäkring med jobb- och utvecklingsgarantin som bortre parentes. Det är en förstärkt kontroll av att de som är arbetslösa aktivt söker arbete. Det är en finansiering byggd på en koppling mellan avgift, lönesättning och arbetslöshet inom olika sektorer.Det här är den utformning som praktiskt taget alla experter på arbetsmarknadspolitik och arbetsmarknadsekonomi rekommenderar. Det är den utformning har föreskrivit. Det var det som redan rekommenderade. Det är det praktiskt taget alla socialdemokratiska arbetsmarknadsekonomer som har jobbat med de här frågorna anser. Det var till exempel alldeles tydligt när vi hade på ett socialdemokratiskt seminarium, där han argumenterade för just den här typen av inriktning.Varför är det så? Jo, därför att arbetslöshetsförsäkringen är avgörande för hur hög arbetslöshet man har på lång sikt i en ekonomi. Det är därför den svenska socialdemokratiska regeringen man tog sysselsättningspolitiken på allvar förändrade arbetslöshetsförsäkringen med ungefär samma inriktning. Det var också då vi såg den stora nedgången av arbetslösheten. Det är därför och har genomfört liknande reformer i , och det är därför socialdemokraterna i har gjort förändringar i samma riktning. När man utvärderar det betyder det på lång sikt att löneökningstakten bättre är anpassad till produktivitet och att vi kan få en mer välbalanserad tillväxt och en högre sysselsättningsnivå. Det är väletablerade forskningsresultat. Det är en beprövad erfarenhet från och andra länder. Därför har vi valt att genomföra den här förändringen av arbetslöshetsförsäkringen.När vi höjde avgiften var det nödvändigt. Det var en period när svensk ekonomi befann sig i mycket stark tillväxt. När vi då genomförde skattesänkningar hade vi skäl att ha en hög grad av finansiering. Det här har haft olika effekter. En är att ett antal personer av olika skäl har lämnat arbetslöshetsförsäkringen. Jag har konstaterat att det finns skäl att överväga om vi därför ska sänka avgiften, och det har vi gjort i två steg, dels , dels nu denna sommar. Syftet är att se till att fler människor som har behov av en arbetslöshetsförsäkring ska gå in i den. Vi har också gjort det lättare att uppbära inkomstrelaterad ersättning i a-kassan genom att man kan få kvalificera sig dubbelt så snabbt. Det är de förändringar vi har gjort för att fler ska vilja gå in i arbetslöshetsförsäkringen. Det är entydigt så att de som har bedömt detta, alltifrån professionella akademiska ekonomer till utländska institutioner, har konstaterat att detta förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt.Socialdemokraterna föreslår en kraftigt höjd a-kassa. Det är naturligtvis kraftiga höjningar i sjukförsäkringar och alla andra bidragssystem också. Det är den socialdemokratiska linjen. Vad skulle då hända? skulle hushållen få lite mer pengar, precis som de får om man förbättrar jobbavdraget. Där har åtgärderna väldigt likartade effekter. skulle det betyda att när jobben sedan kommer stiger lönerna snabbt och i de sektorer där arbetsmarknaden och lönesättningen inte fungerar väl kommer vi att få en stigande arbetslöshet och minskad sysselsättning, precis som vi fick då svensk ekonomi stod och stampade och vi hade något som man kallade för jobless growth: Återhämtningen kom, tillväxten var stark, men arbetsmarknaden stod still.Här har vi summan av kardemumman: Vår politik bidrar på lång sikt till att förstärka arbetslinjen och säkra att vi har en generös, omfattande arbetslöshetsförsäkring som ger god ekonomisk trygghet och som också är förenlig med en hög sysselsättningsnivå. Tack, finansministern, för ett väldigt klargörande, tydligt och pedagogiskt inlägg som svarade på alla frågor!De här reformerna är till för att pressa ned lönerna, precis som finansministern säger. Det är viktigt. Det är det enda sättet att få logik i den här politiken, annars brister den fullständigt i logik. Här står finansministern och hävdar på allvar att det sätt som han har lagt upp avgiftssystemet i a-kassan på skulle påverka löneläget i branscherna. Det är bara finansministern som tror på det. Det finns ingen expert i världen som tror att det system som finansministern har riggat kommer att påverka lönesättningen i olika branscher. Att själva idén med det är att trycka ned löner är fullständigt självklart, och det erkänner finansministern.Det är samma sak med bristen på logik när det gäller nivån i a-kassan. Här säger finansministern att man ska pressa ned nivån i a-kassan för att hålla sysselsättningen uppe eller arbetslösheten nere. Även där kan vi se att när finansministerns politik genomförs stiger arbetslösheten i . Vi har en högre arbetslöshet nu sedan ni tryckte ned nivåerna. Det enda rimliga om man hade trott på sina egna teorier hade varit att sänka ersättningen nu och använda det som en konjunkturskapande åtgärd. Eftersom finansministern tror att det är nivån som styr arbetslösheten, eftersom finansministern tror att ersättningsnivån i a-kassan avgör fordonsindustrins framtid skulle finansministern naturligtvis sänka nivån på ersättningen i a-kassan för att på det sättet stimulera ekonomin. Det hade varit den enda logiska slutsatsen om finansministern hade trott på sina egna teorier.Men fungerar det så att man kan ta ett antal länder i världen och se efter vilka som har hyfsade ersättningar i arbetslöshetsförsäkringen, till exempel eller . har, trots den borgerliga regeringens massaker på den goda försäkring vi har haft, fortfarande en hyfsat generös ersättning även om den är på väg att sjunka. Om vi lägger en lista över dessa länder bredvid en lista med länder som har väldigt låga eller kanske inga arbetslöshetsförsäkringar alls och jämför sysselsättningen i länderna skulle man inse att och tillhör de länder i världen som har den högsta sysselsättningen. Inte heller där fungerar logiken i det resonemanget. Om finansministern trodde på sin egen logik skulle det enda rimliga vara att sänka nivån i a-kassan i en lågkonjunktur.Dessutom tror finansministern att det är helt rimligt för en familjeförsörjare att leva på . Det har finansministern sagt. Finansministern har sagt att man kan klara sig på den dagpenning på som man får om man har grundbeloppet i a-kassan. Han har sagt att det ligger på en nivå som gör att man kan hantera situationen, för att den är fastställd efter det. Så har finansministern uttryckt sig ordagrant. Om man tror att en arbetslös kan leva på och att en sänkt nivå på ersättningen skulle rätta till arbetslösheten, varför sänker i så fall inte finansministern nivån på arbetslöshetsersättningen till ? Jag skulle vilja få en logisk förklaring till det. Här brister logiken fullständigt.Eftersom vi har en regering och en finansminister som ofta hävdar att det här med logik och teorier är viktigt i politiken skulle finansministern, om han tycker att nivån är så viktig, kunna passa på att förklara varför man applåderar de tilläggsförsäkringar som förstör den nivå som finansministern så finurligt har räknat ut ska vara den bästa. Folk försäkrar bort den nivån. Hur kan man ena dagen applådera en viss nivå som man själv har satt och applådera tilläggsförsäkringar som förändrar den nivån? Var är logiken i det resonemanget? Det är ett märkligt resonemang. Det låter som om vi befinner oss på en kurs i nationalekonomi. Jag försöker nu översätta detta till mänskliga öron.Den som jag tycker bäst har uttryckt den moderata arbetsmarknadspolitiken och den här synen på arbetslöshetsförsäkringen heter . Man kan se en intervju med honom på SVT:s hemsida där han mycket pedagogiskt beskriver precis den inriktning som och den borgerliga regeringen har på politiken. Han förespråkar sänkt ersättning i a-kassan och därmed också mycket lägre löner att leva på. Man kommer alltså att få in många låglönejobb.Jag tycker också att det är märkligt att man inte lyssnar på dem som faktiskt hanterar a-kassan. TCO, som är en opolitisk fackföreningsorganisation, säger: En svag arbetslöshetsförsäkring förstärker lågkonjunkturen.Då blir min fråga till : Hur kan du medverka till det? Jag har förstått att ni vill medverka till det eftersom ni inte vill ge pengar till Kommuner och Landsting så att de ska slippa säga upp personal. Men likafullt kommer många av dem som blir arbetslösa som är kommun- och landstingsanställda att få en lägre a-kassa än vad de skulle ha fått tidigare.TCO skriver också att bara var fjärde arbetslös får ut av inkomsten från a-kassan. Med resonemang borde han då se till att höja taket i a-kassan. Han fick det ju att framstå som att alla får när man går ut i arbetslöshet, men så är inte fallet.Jag tycker att det är märkligt att man står och försvarar en försäkring som faktiskt också leder till ökat socialbidragsberoende, för det är den effekten vi kommer att få. Rätt många människor kommer faktiskt att hamna på en nivå där de inte klarar av sin egen försörjning. Alla kommer naturligtvis inte att få socialbidrag därför att de lever med en annan person som har en inkomst. Man kanske bor i hus. Man kanske har en bostadsrätt. För att då kunna få ersättning från försörjningsstödet, eller socialbidrag som en del kallar det, krävs det att man säljer huset, bilen, bostadsrätten, sommarstugan eller vad man nu har innan man kan få ta del av det eller att man flyttar ifrån den man lever ihop med som har inkomst. Det här kommer också att skapa fler fattigpensionärer , eftersom man grundar hela sin pension på den sammanlagda inkomsten över livet.Det här medverkar man till, och så säger man att det leder till flera jobb. Vad man inte har sagt är: Hur skapas dessa jobb genom att människor blir fattiga?