frsrdg · GW04NR1 · 2009-02-11 00:00:00 — svenska delegations berättelse angående verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 60:e session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 4 Den nordliga dimensionen och samarbete med närområden12 5 Globaliseringens innebörd för de nordiska länderna16 6 60:e session i 8 Den parlamentariska Östersjökonferensen51 9 Den arktiska parlamentarikerkonferensen53 Fremstillinger, rekommandationer og interne beslut 200857 Eighth Conference of Parliamentarians of the Arctic Region, , the of , 1214 200875 i Världen Världen i Norden83 Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt de tre självstyrande områdena , och . inrättades 1952 och 1971. Den grundläggande ramen för samarbetet är . har 87 medlemmar valda av respektive parlament. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet syftar till att öka gemenskapen mellan de nordiska länderna och deras befolkningar. utövar parlamentarisk kontroll i förhållande till och behandlar och uttalar sig om de förslag ministerrådet lägger fram inför rådet. På den årliga sessionen antas rekommendationer som riktar sig till eller de nordiska ländernas regeringar. har också ett omfattande samarbete med andra regionala parlamentariska organisationer, inte minst i närområdet. Vid ett av rådets första möten efter den 59:e sessionen i fördes en idé- och utvecklingsdiskussion i rådet om utvecklingen av det nordiska samarbetet. Rådets dåvarande president, formulerade utmaningen sålunda, att kärnfrågan är hur man skall förstärka politiken och identifiera de frågor som är stora och viktiga för det nordiska samarbetet. I diskussionen var alla överens om det nödvändiga i att prioritera och fokusera. Enigheten var stor om att insatser behöver fokusera på globaliseringsproblematiken och avskaffandet av gränshinder. Vidare behövs en satsning på det parlamentariska Östersjösamarbetet och även här kan det nordiska samarbetet spela en viktig roll. Östersjösamarbete är en växande sektor som bör prioriteras inte minst nu då EU utarbetar en Östersjöstrategi. I det vid sessionen antagna programmet under rubriken framgår att syftet är att fånga upp de möjligheter som ett förstärkt nordiskt samarbete ger i en globaliserad värld. Globaliseringen är ett område där vi genom samarbete kan skapa ett mervärde för de enskilda länderna och därigenom vara till nytta för våra nordiska medborgare. Tre centrala teman prioriterades således i programmet : gränshindersproblematiken, klimat- och nordområdesfrågorna och globaliseringsfrågorna, frågor som också dominerade sessionen 2008. Det nordiska toppmötet i samband med sessionen i berörde klimatförändringen och de nordiska ländernas påverkan på klimattoppmötet , avskaffandet av gränshinder mellan de nordiska länderna och inte minst finanskrisen i världen och då särskilt situation. Vikten och nyttan av ett formaliserat nordiskt samarbete kom klart fram under debatten liksom vikten av att inte låta finanskrisen överskugga miljöproblemen. I presidiets sista möte för året deltog tidigare försvars- och utrikesministern som redogjorde för ett uppdrag han fått av de nordiska utrikesministrarna att se på möjligheterna för ett stärkt nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete i ett 1015-årsperspektiv. Presidiet ansåg av flera skäl, inte minst en pressad försvarsbudget, att det finns anledning att stärka den nordiska samverkan kring t.ex. utbildning, övning och materielanskaffning. Vid mötet påbörjades också behandlingen av ett medlemsförslag om kraftsamling för ett samordnat nordiskt försvar. Detta innebär att de utrikes- och säkerhetspolitiska frågorna kommer att stå högt på agendan under det kommande samarbetsåret. har hållit tre rådsmöten och sin årliga session i . President i rådet har varit från . Det nordiska samarbetets budget Nordiska ministerrådets budget uppgår till . beslutar om budgetramen medan , enligt , kan påverka innehållet i budgeten. ska, om inte särskilda skäl föreligger, genomföra de förslag till ändringar inom budgetramen som föreslås av . Med anledning av statsministrarnas beslut att avsätta för olika globaliseringsinitiativ har diskussionerna om förändringar inom ramen för den nordiska budgeten varit extra besvärliga . Vid sessionen lyckades man uppnå enighet om budgeten, men rådet beslöt att budgetprocessen skulle bli föremål för diskussion efter sessionen. Ett sådant möte ägde rum efter sessionen och då uttalades behovet av att stärka det parlamentariska inflytandet över budgeten genom att rådet kommer in tidigare i budgetprocessen, framför allt vid framtagandet av budgetanvisningarna. Vikten av dialog mellan rådets parlamentariker och ansvariga ministrar underströks. Det centrala är att få till stånd en politisk dialog kring budgeten för det nordiska samarbetet. De nordiska länderna bidrar till finansieringen av samarbetet enligt en fördelningsnyckel som gör bidraget proportionellt mot varje lands bruttonationalprodukt. andel i den nordiska budgeten utgör . budget uppgår till ca . Pengarna används till rådsorganisationen och rådssekretariatets verksamhet. I budgeten ingår också överföringar till partistöd, Ungdomens Nordiska råd och till journaliststipendier. Samma fördelningsnyckel som för tillämpas. Såväl som Nordiska ministerrådets budget fastställs av de nordiska samarbetsministrarna respektive presidium med förbehåll för de nordiska parlamentens godkännande. svenska delegations budget uppgår till . innehar ordförandeskapet i 2009. Vid den 60:e sessionen i valdes riksdagsledamot () till president och riksdagsledamot () till vice president. har antagit ett långsiktigt ramprogram i världen Världen i för sitt arbete och med det som utgångspunkt vill det svenska presidentskapet lyfta fram: Vi har en historisk, kulturell och språklig gemenskap som vi ska värna om, och samarbetet ska stärka integrationen mellan länderna och vara till nytta för medborgarna. , , nordvästra och utvecklingen av den nordliga dimensionen är viktiga delar i det regionala nordiska samarbetet. Globalisering med inriktning på det stora klimattoppmötet i och som en global vinnarregion är andra viktiga frågor som vi vill lyfta fram under det svenska ordförandeskapsåret. kommer att hålla tre rådsmöten samt en session, den 61:e sessionen, i . Delegationen och dess arbetsutskott svenska delegation består av 20 medlemmar och 20 suppleanter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Delegationens ordförande har varit () och vice ordförande (). I delegationens arbetsutskott har utöver ordföranden och vice ordföranden ingått (), (), () och (). Suppleanter i arbetsutskottet har varit (), (), () och (). Delegationen har under verksamhetsåret hållit sju möten och arbetsutskottet fem möten. Delegationen har särskilt engagerat sig i formerna för det framtida nordiska samarbetet, arvet efter Internationella polaråret 20072008 och naturligtvis en fortsatt fokusering på gränshinder. Vidare har delegationen förberett det svenska ordförandeskapet för 2009. Uppföljning och förankring av rekommendationer Svenska delegationens medlemmar har aktivt följt genomförandet av rekommendationer och förankringen av de nordiska frågorna i . Delegationen har utsett särskilt ansvariga medlemmar för varje rekommendation och nära följt hur de rekommendationer som sänts över till relevanta utskott har behandlats. Delegationen har fortsatt arbeta efter principen att medlemmarna efter varje möte med lämnar en kort redogörelse i det nationella utskottet för de beslut som fattats och de diskussioner som förts. Delegationens medlemmar har bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat frågor som är av vikt för det nordiska samarbetet. Dialog med den nordiska samarbetsministern Delegationen har följt det svenska ordförandeskapet för 2008 genom en nära dialog med den nordiska samarbetsministern . Särskilt frågan om globaliseringsinitiativet och finansieringen av detta har varit i fokus. Det framtida nordiska samarbetet Delegationen har följt upp det seminarium som svenska delegation arrangerade om det framtida nordiska samarbetet och de frågeställningar, bl.a. behovet av fokusering och uppföljning, som delegationen förde vidare för diskussion i presidium. Resultatet av detta arbete utmynnade i att delegationen väckte två medlemsförslag i . Ett förslag om ökad förankring av det nordiska samarbetet i de nordiska parlamenten där presidiet föreslås undersöka möjligheten att översända redogörelser från till för yttrande till relevant nationellt fackutskott. Ett förslag om nordisk granskning av EU:s grön- och vitböcker där presidiet föreslås undersöka möjligheterna för att yttra sig över EU:s grön- och vitböcker i frågor av nordisk relevans. Förslagen kommer att färdigbehandlas av . Vidare ställde den svenska delegationen en skrivelse till presidium om ett gemensamt nordiskt agerande inför i . I skrivelsen föreslår delegationen att presidiet tar initiativ till att samla de regionala organisationerna i norra för att, tillsammans med nordiska NGO:er, under Nordiska investeringsbankens paraply ordna ett sidoarrangemang i samband med klimattoppmötet i . Vidare diskussioner i frågan har lett fram till att detta arrangemang genomförs i samband med 61:a session i . Som en uppföljning av seminariet om Internationella polaråret 20072008 arrangerade svenska delegationen i samarbete med svenska kommittén för Internationella polaråret och i Fokus ett nordiskt seminarium om Internationella polaråret i anslutning till januarimöten i . Seminariet fokuserade dels på den geopolitiska situationen i regionen, dels på den nordiska nyttan av forskningssamarbete, särskilt vad gäller observationssystem i regionen. Seminariet samlade ca 160 deltagare och fick genomslag både i och i andra nordiska länder. Som ett resultat av seminariet väckte svenska delegation ett medlemsförslag om samnordiska observationssystem i . Förslaget resulterade i en rekommendation. Behandlingen av medlemsförslaget skildras under avsnittet om presidiets verksamhet. Ett avrundande seminarium om Internationella polaråret 20072008 kommer att arrangeras även då med fokus på den geopolitiska situationen i regionen. Svenska delegationen har fortsatt att nära följa arbetet med att avlägsna existerande gränshinder och förhindra att nya gränshinder uppstår. Vid delegationens möte informerade ordföranden för det nytillsatta Gränshinderforum, ambassadör , tillsammans med den svenska medlemmen av Gränshinderforum, regionråd , om det igångsatta arbetet. Bägge underströk parlamentarikernas roll som pådrivare i gränshindersarbetet. (I övrigt se avsnittet Gränshinder.) Demokrati i en ny tid Svenska delegationen arrangerade i samarbete med och Kommuner och Landsting ett seminarium under rubriken i en ny tid Utblickar i och . Svenskt ordförandeskap för 2009 I enlighet med den fastställda rotationsordningen för innehar presidentskapet i . På förslag av svenska delegationen valdes vid den 60:e sessionen i () till president och () till vice president för från . delas ut och har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman var för del och fem svenska journalister fick dela på stipendiet. Svenska delegationen har fortsatt samarbetet med i Fokus, det nordiska informationsfönstret i , bl.a. genom samarrangemang i form av frukostmöten och seminarier. På informationssidan samverkar delegationen också med genom ett särskilt samarbetsavtal. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring och samarbetet med frivilligorganisationerna är en viktig del där intar en särställning. Hallå är en informationstjänst som hjälper människor som hamnat i kläm mellan de nordiska ländernas regelverk och som informerar om vad som gäller vid flytt, studier eller arbete i ett annat nordiskt land. Genom regelbundna rapporter från Hallå får delegationen information om de problem människor stöter på när de rör sig över de nordiska gränserna. medverkade svenska och norska delegation i ett stipendieprogram för unga politiker från nordvästra . De 17 deltagarna representerade dels de regionala dumorna i nordvästra , dels ungdomsorganisationer i regionen. Stipendieprogrammet inleddes i . Besöket i omfattade möten med representanter för utrikesutskottet och samt företrädare för och socialdemokraterna. Stipendieprogrammet har resulterat i att en konferens för unga parlamentariker i nordvästra och kommer att arrangeras i . Delegationen har fortsatt att stödja det arbete som görs inom ramen för manliga nätverk mot människohandel för sexuellt utnyttjande, våld mot kvinnor och för jämställdhet. Den schleswig-holsteinska lantdagen ordnar ett s.k. Kieler-Woche-Gespräch. svenska delegation har i uppdrag att för räkning utse en eller två deltagare i detta arrangemang. Av tidsskäl fanns ingen möjlighet till deltagande i från sida 2008. Gränshindersarbetet har hög politisk prioritet. På ett möte beslutade de nordiska statsministrarna att gränshindersarbetet ska vara ett prioriterat område inom det nordiska globaliseringsarbetet. Arbetet med att riva gränshinder är också ett av de områden som den särskilt fokuserat på under sitt ordförandeskap i 2008. De nordiska statsministrarna har gett ministerrådet i uppdrag att utreda och undanröja gränshinder. Alla länderna har förbundit sig att delta aktivt i arbetet, vilket är nödvändigt när lagar och regler behöver ändras. Många frågor är bilaterala och måste lösas direkt mellan berörda länder. Beslut finns om årlig rapportering till statsministrarna, vilket säkert kommer att driva på arbetet. Även vill värna om individens och näringslivets fria rörlighet i . Därför eftersträvas ett gränslöst och dynamiskt , som kan möta globaliseringens utmaningar och trygga de nordiska ländernas konkurrenskraft och välfärd. vill där så är möjligt avskaffa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna och förhindra att nya uppstår. För detta behövs en bättre koordinering och harmonisering av lagstiftningen i de nordiska länderna. driver därför på ministerrådet i det pågående arbetet med att avskaffa gränshinder och förväntar sig konkreta och snabba resultat. Flera av delegationens medlemmar har använt såväl som driva på regeringarna. () har t.ex. frågat regering om rapporteringsskyldighet för utländska tjänsteföretag, () om kortavgifter som gränshinder och () har frågat , och regeringar om gränsöverskridande taxitrafik för att bara nämna några. Därtill kommer alla de frågor som svenska medlemmar i rådet ställt till den och främst till samarbetsminister om olika former av gränshinder. Vid sessionens frågestund ställdes också ett stort antal frågor om olika gränshinder. Svaren på dessa frågor kan ha betydelse för de nordiska medborgarnas möjligheter att röra sig fritt över gränserna i . Vid årets session lämnade samarbetsministrarna en redogörelse över de åtgärder som vidtagits för att undanröja onödiga gränshinder. Av redogörelsen framgår att inte mindre än 29 gränshinder har kunnat undanröjas. Detta är glädjande för det nordiska samarbetet och för våra nordiska medborgare, och det är positivt att det svenska ordförandeskapet på regeringssidan har prioriterat avskaffandet av gränshinder så högt. Det är särskilt glädjande att det snart ska bli möjligt för vissa grupper av icke folkbokförda att få svenskt personnummer så att de lättare kan öppna konton, bli kunder hos banker m.m. Detta är en fråga som vållat många i stora problem och som delegationen på olika sätt arbetat med . En annan åtgärd som har stor betydelse för nordiska medborgare som rör sig över gränserna är den nu öppnade nordiska socialförsäkringsportalen. Vi är fem länder, och vi har ibland olika lagstiftning därför att vi valt olika lösningar, något vi säkert alltid kommer att ha. Genom socialförsäkringsportalen kan våra nordiska medborgare informera sig om vilken lagstiftning som gäller och vilka konsekvenser detta innebär om man flyttar. Positivt är också att Hallå fått en ny utvidgad webbportal och att det skapats en nordisk databas över gränshinder. Allra viktigast för att undanröja gränshinder i är den nya organisationen . Starten för denna var det tidigare nämnda statsministerbeslutet att med alla medel undanröja de svårigheter som medborgarna kan stöta på i det nordiska umgänget. Forumet har till uppgift att förslå konkreta lösningar på problem som försvårar för privatpersoner och företag att röra sig och verka i . Under det svenska ordförandeskapet i kommer delegationen att fortsätta att prioritera avskaffandet av gränshinder. Hallå , som möter människor som drabbats av olika former av gränshinder, redovisade för den svenska delegationen, strax före sessionen, ett femtontal existerande gränshinder gällande vaktbolag som inte kan arbeta över gränserna, olika märkning av matprodukter, olika pantsystem i , extra avgifter för betalkort, skuldsanering över gränserna, underhållsbidrag tvärs över gränserna, reducerad pension, olika krav på långtidssjukskrivna, olika bedömning av förtidspensioner m.m. Delegationen vill också peka på ett annat problem som , ordförande i , ofta tar upp och det är uppkomsten av nya gränshinder. Lagar, regler och direktiv skiljer sig mellan länderna och kan vara svåra att sammanjämka. Nya hinder uppstår i samband med ny nationell lagstiftning och i samband med det nationella genomförandet av EU-direktiv. Delegationen vill därför peka på behovet av att det sker en nordisk koordinering i dessa processer. I den avslutande debatten om gränshinder vid senaste session, i vilken flera av delegationens medlemmar deltog, framförde att det behövs bättre samordning av den politiska viljan och den politiska retoriken om man vill lösa problemen med de nordiska gränshindren, eftersom det krävs politiska beslut för att avskaffa dem. (I övrigt se avsnittet om sessionen.) 4 Den nordliga dimensionen och samarbete med närområden Det regionala samarbetet har fått en alltmer central position såväl i det nordiska samarbetet i stort som i verksamhet. kontakter och samarbete med andra interparlamentariska organisationer och regionala organisationer är väletablerat och bygger på gemensamma intressen. svenska delegation uppmärksammar regelbundet frågan om var gränsen för går och att närområdet inte enbart omfattar och den arktiska regionen utan även länder och organisationer västerut. Samarbetet med nordvästra och nordvästra parlamentariska församling (PANWR) har utvecklats . Ett stipendieprogram för nordiska parlamentariker till och har genomförts i syfte att öka kunskaperna om förutsättningarna i regionen. Ett fortsatt kunskapsinhämtande och nätverksbyggande är av grundläggande betydelse för ställningstaganden och agerande i närområdessamarbetet. miljö och säkerhetssituationen i har varit högt prioriterade frågor på dagordning. Rådet har bidragit med inspel till samrådet om och diskussioner om åtgärder för att stärka säkerhetssituationen i mot bakgrund av att den ökade tillgängligheten för fartygstrafik fortsätter . Många organisationer är verksamma i närområden. För är det angeläget att verka för en koordinering av ambitioner och åtgärder så att den samlade effekten av arbetet optimeras. initierade rådets president ett möte mellan ordförandeskapen för de regionala organisationerna , den parlamentariska (BSPC), den arktiska parlamentarikerkonferensen (SCPAR), nordvästra parlamentariska församling (PANWR) och Barents parlamentariska nätverk. Syftet med mötet var att på informell basis utbyta information om prioriteringar och möten. Ett nytt möte kommer att sammankallas under det svenska presidentskapet . Det officiella parlamentariska samarbetet mellan och inleddes när nordiska parlamentariker deltog i Baltiska församlingens konstituerande möte. , , hade en delegation från presidium besökt , och för att knyta parlamentariska kontakter och visa solidaritet med de baltiska självständighetssträvandena. 1992 antog man ett formellt samarbetsavtal som därefter kontinuerligt har reviderats och uppdaterats. Samarbetet har utvecklats från stora gemensamma möten med övergripande teman till samarbete mellan fackutskotten i gemensamma frågor med sikte på konkreta resultat. Samarbetet spänner över tre huvudsakliga uppgifter: att stärka integrationen i , att bidra till att bygga broar till EU:s östra grannar och att verka för en sammanhållen syn på och ett samordnat förhållningssätt till utmaningarna i norra . samarbete med ryska parlamentariker har två överordnade motiv. Det första handlar om samhörigheten i norra . Gränsen mellan de länder i norra som är medlemmar i /EES och de som inte är det representerar en stor skillnad i välfärd och levnadsvillkor. Det är en viktig uppgift för samarbete med ryska parlamentariker att verka för att gränsen överbryggas, att välfärdsklyftan gradvis kan minska och att risken för motsättningar och andra destruktiva följder av skillnaderna minskas. Det andra motivet för samarbetet handlar om de övergripande utmaningarna i norra : miljö, klimat och levnadsvillkor i och Barents, internationell brottslighet, trafficking, infrastrukturutveckling, hälsa och social välfärd, smittsamma sjukdomar, demokratiutveckling och gott styrelseskick, NGO-samarbete och nätverksbyggande m.m. har en viktig roll i att stärka de parlamentariska kontakterna med för att bedriva opinionsbildning och ta politiska initiativ kring dessa utmaningar. Rådets kontakter med omfattar ryska , ryska Statsduman, nordvästra parlamentariska församling (PANWR), och för Oberoende staters samvälde (CIS IPA). Rådet möter regelbundet ryska parlamentariker i anslutning till plenarsessioner, konferenser och andra aktiviteter. presidium har utsett () till särskild rapportör för den nordliga dimensionen inklusive kontakterna med nordvästra parlamentariska församling (PANWR). lämnade hon sin rapport till presidiet med ett antal rekommendationer för det fortsatta arbetet, bl.a. fortsatt nätverksbyggande och kunskapsinhämtande, en fördjupad dialog med om den nordliga dimensionen, en samlad rådsstrategi för den nordliga dimensionen, fortsatta kontakter med PANWR och utökade kontakter med och Statsduman. parlamentariska stipendieprogram inleddes för att främja parlamentariskt samarbete och utveckling av parlamentarisk demokrati i närområden. De baltiska ländernas inträde i Europeiska unionen innebar att stipendieprogrammet, i likhet med övriga insatser inom ramen för närområdessamarbetet, koncentreras till nordvästra . genomfördes det första stipendieprogrammet för nordiska parlamentariker i och i syfte att få inblickar i förhållandena i regionen och för att föra politiska diskussioner med företrädare för de regionala lagstiftande församlingarna. Ett andra studieprogram för nordiska parlamentariker förläggs till och Komi och kommer att genomföras . Debatt om den nordliga dimensionen I anslutning till 60:e session i arrangerades en temadebatt om den nordliga dimensionen på initiativ av den finska delegationen. president underströk i sin inledning vikten av att hela engagerar sig i samarbetet inom ramen för den nordliga dimensionen, särskilt mot bakgrund av att det första ministermötet inom ramen för detta skulle äga rum. vice talman betonade det starka europeiska engagemanget för den nordliga dimensionen men utmanade de närvarande parlamentarikerna att engagera sig djupare i samarbetet. underströk vikten av att synkronisera arbetet mellan de regionala organisationerna och även regeringarnas samarbete för att uppnå optimalt resultat. () och () riktade skarp kritik mot agerande i och ifrågasatte om det finns någon grund för samarbete med . Debatten ledde inte till något konkret resultat men visade på den stora variationen av aktörer med egna dagordningar inom den nordliga dimensionen. har under aktivt stött en demokratisk utveckling i .