frsrdg · GW04NR1 · 2009-02-11 00:00:00 — Presidiet behandlar också budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitik. Svenska representanter i presidiet har varit (), () och (). Fokus har varit att stärka nordisk konkurrenskraft i en globaliserad värld och att öka samverkan på klimatområdet. aktualiserade globaliseringsfrågan inför sessionen 2006 då globaliseringen var temat för toppmötet. Vid ett senare möte i fastslog även de nordiska statsministrarna att globaliseringen var en stor utmaning och en högt prioriterad fråga i det nordiska samarbetet. Ett av huvudmålen med rådets globaliseringsaktiviteter är ett gemensamt agerande inför det internationella klimatmötet i . Det regionala samarbetet har haft en central position i det nordiska samarbetet. Det gäller både bilateralt närområdessamarbete med våra grannar och ett aktivt deltagande i bredare regionala samarbetsstrukturer som t.ex. inom den nordliga dimensionen. Östersjösamarbetet, med särskilt fokus på arbetet för att rädda miljö och samarbetet i de nordligaste områdena och med tyngdpunkten på klimatfrågorna har högt prioriterats i rådets regionala samarbete. Även det bilaterala samarbetet med och de tre baltiska länderna har prioriterats högt. Ett annat viktigt arbete har varit att avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna och göra det lättare för både människor och företag att röra sig, bosätta sig, arbeta och etablera sig tvärs över gränserna. Projektutveckling inom ramen för handlingsplan Godkännandet av en handlingsplan för var ett viktigt steg i arbetet med att rädda . Det är dock av yttersta vikt för överlevnad att planen följs upp av konkreta nationella planer och av praktiska insatser av olika slag. Ett tvärpolitiskt förankrat medlemsförslag om insatser för att stödja projektutveckling inom ramen för handlingsprogram väcktes (framställning nr 3/2008). och de nordiska ländernas regeringar rekommenderas att bevilja resurser för etablerande av en projektberedningsfond med uppgift att utveckla genomförbara och lämpliga insatser inom ramen för genomförandet av handlingsplanen för . Vidare föreslås att de nordiska finansieringsinstitutionerna, Nordiska investeringsbanken och Nordiska miljöutvecklingsfonden, ges i uppgift att förvalta dessa bidragsmedel. Förslagsställarna pekar på att genomförandet av de nationella planerna för att nå målen i handlingsplanen kommer att kräva betydande insatser och resurser. Såväl EU:s finansieringsinstrument som nationella, lokala och privata resurser behöver mobiliseras och då behövs väl utarbetade projektförslag. I presidiets betänkande över medlemsförslaget anförs att en projektberedningsfond kan vara ett verksamt medel för att främja utveckling och framväxt av goda insatser för miljö. Utvecklingen i den arktiska regionen är högt prioriterad på den nordiska dagordningen, särskilt vad gäller klimatförändringen och effekten av denna på såväl miljön som befolkningen. Den geopolitiska utvecklingen i regionen ger anledning till ett intensifierat samarbete inom olika områden. arrangerade den svenska delegationen ett seminarium, Brännpunkt , där deltagarna efterlyste en nordisk insats i för att åstadkomma bättre övervaknings- och observationssystem samt fortlöpande uppdatering av informationen för att stödja processen med SAON (). Den svenska delegationen väckte därefter ett medlemsförslag om samnordiska observationssystem i (framställning nr 6/2008). rekommenderas att stödja SAON-processen genom att skapa ett effektivare nordiskt samarbete i syfte att åstadkomma en förbättrad samordning av nordiska observationssystem i den arktiska regionen. Vidare rekommenderas att all tillgänglig data delas så att den är lättillgänglig för forskare, ursprungsbefolkning, studenter och övriga intressenter. I medlemsförslaget hänvisas till en kartläggning som pekar på 13 forsknings- och övervakningsinitiativ där ett nordiskt samarbete kan innebära fördelar för den arktiska regionen. Ett av dessa initiativ är ett utökat nordiskt observations- och övervakningssamarbete. Ett sådant samarbete kan medföra synergieffekter i form av ökad synlighet och ökat intresse för nordiska forskningsresultat på internationell nivå. I presidiets betänkande över medlemsförslaget understryks att syftet inte är att skapa ett parallellt system vid sidan av SAON utan i stället ett nätverk som ger stöd åt den pågående processen och visar på en modell för hur man genom samarbete kan använda sig av framtagna resultat mer effektivt. Presidiet behandlade även ett ministerrådsförslag om ett nytt arktiskt samarbetsprogram 20092011. Det tidigare arktiska samarbetsprogrammet löpte ut . Målsättningarna och prioriteringarna för den kommande treårsperioden är i hög grad en förlängning och konsolidering av den nuvarande nordiska insatsen i . Fokuseringen på klimatförändringar och miljögifter i fortsätter. Även stödet till uppföljning och spridning av resultaten från den nordiska forskningen fortsätter. Satsningar görs också för att följa upp forskning som gjorts i samband med det Internationella polaråret 20072008 för att säkra den för framtiden. Presidiet framhöll i sitt betänkande över ministerrådsförslaget att det nordiska samarbetet inom det arktiska området bör fortsätta och intensifieras och budgeten bör ökas. Presidiet ansåg att det är positivt att ministerrådet har utarbetat det föreliggande samarbetsprogrammet och underströk att vikten av väl utarbetade nordiska insatser i knappast kan övervärderas. Presidiet instämmer därför i de förslag som presenteras i samarbetsprogrammet. Mot bakgrund av bl.a. dessa synpunkter var presidiet enigt i att ministerrådets samarbetsprogram bör genomföras (rekommendation nr 8/2008). Riktlinjer för samarbete med närområde lade fram ett förslag till riktlinjer för det framtida samarbetet med , och 20092013. Riktlinjerna bygger på och vidareför de erfarenheter som dragits under genomförandet av riktlinjerna för 20062008. Riktlinjerna innehåller beskrivningar av samarbetets karaktär, prioriteringar och samarbetsformer. samarbete är ett komplement till det bilaterala samarbetet i regionen. Stor vikt läggs vid samordning och samverkan med andra regionala organisationer, framför allt Östersjöstaternas råd. Det understryks att samarbetet sker mellan likvärdiga parter med gemensamma prioriteringar och delat ansvar för finansiering av aktiviteter och projekt. Presidiet framför i sitt betänkande att prioriteringarna och samarbetsformerna i förslaget är relevanta och att det är viktigt att dessa utarbetats i nära dialog och samarbete mellan de nordiska och baltiska parterna. Den grundläggande principen om likvärdighet och jämbördighet vad gäller prioritering och finansiering är enligt presidiet av fundamental betydelse. Presidiet instämmer också i och stöder ambitionerna att samarbetet ska utvärderas kontinuerligt. Presidiet anser dock att de senaste årens politiska och ekonomiska utveckling i de tre baltiska länderna gör att de baltiska informationskontorens roll och funktion bör genomgå en förutsättningslös granskning inom ramen för den kontinuerliga utvärderingen som riktlinjerna för 20092013 föreskriver. Presidiet anser också att det skulle vara värdefullt med ett mer regelbundet samarbete på högre politisk nivå under planerings-, genomförande- och uppföljningsfasen av riktlinjerna. Detta skulle bidra till att stärka den samlade nordiska insatsen i samarbetet med de baltiska länderna. Med beaktande av de synpunkter som förts fram i betänkandet beslöt presidiet att tillstyrka ministerrådsförslaget om riktlinjer för samarbetet med , och (rekommendation nr 9/2008). Presidiet behandlade även ett ministerrådsförslag om riktlinjer för det framtida samarbetet med nordvästra 20092013 (rekommendation nr 11/2008). Även detta ministerrådsförslag bygger på och vidareför de erfarenheter som dragits under genomförandet av riktlinjerna för 20062008. Inledningsvis betonas starkt nödvändigheten av att fokusera och fortsätta samarbetet med Nordvästryssland. Vid utarbetandet av riktlinjerna har hänsyn tagits till utvecklingen i , bl.a. det förhållandet att nu är fullvärdig deltagare i den nordliga dimensionen. Riktlinjerna innehåller beskrivningar av samarbetets karaktär, prioriteringar och former. Målen är att främja en utveckling i som kan bidra till ett stärkt och fortsatt samarbete till gagn för säkerhet och stabilitet i norra . Samarbetet sker mellan likvärdiga parter utifrån gemensamma värderingar och med gemensamma prioriteringar och delat ansvar för finansiering av aktiviteter. Samarbetet fokuserar på demokratisk samhällsutveckling, pluralistiska relationer och goda betingelser för ekonomiskt samarbete. Det knyter också an till EU:s politik för samarbete med , den nordliga dimensionen samt EU:s kommande Östersjöstrategi. Avslutningsvis förordas samverkan med Östersjöstaternas råd, och . Presidiet var generellt positivt till ministerrådsförslaget men underströk i sitt betänkande att även de regioner som ingår i den ryska geografiska benämningen av Nordvästryssland framför allt oblast också kan ingå i samarbetet. Presidiet uppmuntrade också ministerrådet att verka för en nära samverkan och samordning mellan den nordliga dimensionen och EU:s framväxande Östersjöstrategi. I likhet med ministerrådsförslaget om riktlinjerna för de tre baltiska länderna efterlyste presidiet ett mer regelbundet samarbete på högre politisk nivå under planerings-, genomförande- och uppföljningsfasen. I ett ministerrådsförslag introduceras ett nordiskt-baltiskt mobilitetsprogram inom offentlig administration, näring och kultur 20092013 (rekommendation nr 10/2008). Målet med programmen är att bidra till ökad konkurrenskraft och kunskaps- och nätverksuppbyggnad i . Mobilitetsprogrammen rymmer olika slag av aktiviteter som studiebesök, praktikplatser och arbetsplatsutbildning. Huvudsakliga principer är deltagande på lika villkor gällande såväl finansiering som styrning. Mobilitets- och nätverksaktiviteterna inom programmen ska understödja ömsesidiga nordisk-baltiska politiska prioriteringar med ett långsiktigt mål att stärka regionens konkurrenskraft inom respektive ämnesområde. Presidiet ställde sig positivt till de nordisk-baltiska mobilitetsprogrammen 20092013. Programmen är enligt presidiet viktiga instrument för att förverkliga ministerrådets riktlinjer för samarbetet med , och 20092013. Mot bakgrund av ovanstående förslog presidiet att ministerrådets förslag om mobilitetsprogram ska genomföras. Planer och budget för det nordiska samarbetet 2009 tillstyrkte efter hårda diskussioner och många justeringar ministerrådets budgetförslag (rekommendation nr 35/2008). Budgetramen uppgår till . Enligt beslutar ministerrådet om budgetramen och om samarbetets innehåll. Presidiet utser en särskild arbetsgrupp, med representanter för var och en av rådets fyra partigrupper, med uppgift att behandla ministerrådsförslaget angående kommande års budget. Från svensk sida har () deltagit i budgetgruppens arbete. Presidiet har vid ett flertal tillfällen i sitt betänkande över det nordiska budgetförslaget framfört vikten av att budgeten är tydlig och att politiska prioriteringar lätt kan utläsas. Presidiet anser också att de olika fackministrarna bör kopplas in i budgetprocessen och att relevant fackministerråd diskuterar budgeten med motsvarande utskott i . Detta är viktigt för att få en bredare förankring av budgeten. Presidiet har i sitt betänkande över budgetförslaget framfört att följande sakområden bör prioriteras i budgeten : asyl, migration och integration kvalitetssäkring och närhet till medborgarna i nordiska projekt och i budgetprocessen. Presidiet understryker också vikten av nära dialog mellan och vid utarbetandet av budgetdirektiven. Det norska Fremskrittspartiets medlemmar i har väckt ett medlemsförslag om ändringar i rådets arbetsordning vad angår reglerna för att bilda en nordisk partigrupp. I förslaget framförs att det politiska landskapet i de nordiska länderna förändrats sedan de nordiska partigrupperna etablerades 1985. Nya partier har vuxit fram och inte funnit en plats i den existerande strukturen. Förslagsställarna önskar ändra reglerna så att en partigrupp kan bildas om den består av minst fyra medlemmar och representerar två länder. Presidiet framförde vid sin behandling av förslaget att partigrupperna i ska vara nordiska till sin karaktär. Presidiet noterar dock att det politiska landskapet förändrats och att nya partier etablerats. Då de utgör en signifikant del av det parlamentariska underlaget och står utanför det existerande partipolitiska samarbetet i stödjer presidiet den föreslagna förändringen att en partigrupp ska bestå av minst fyra, i stället för nuvarande fem, medlemmar som representerar två, i stället för nuvarande tre, länder. I enlighet med ovanstående beslöt presidiet att föreslå att arbetsordning § 73 andra stycket och första meningen ändras (internt beslut nr 2/2008). Presidiet kommer att fortsatt ägna stor uppmärksamhet åt globaliseringsfrågorna och då särskilt klimatfrågan. Samarbetet med närområde har också hög prioritet och här kommer särskilt utvecklingen av samarbetet inom ramen för den nordliga dimensionen att följas liksom antagandet och utvecklingen av . Gränshindersfrågorna är fortsatt ett viktigt samarbetsområde för och det nordiska samarbetets legitimitet. Rådet kommer att delta aktivt i detta arbete och uppmärksamt följa utvecklingen av arbetsformer och resultat i Gränshinderforumet. Presidiet kommer också att med stort intresse följa arbetet på regeringssidan med att stärka det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet i . Presidiet kommer också att behandla ett medlemsförslag om kraftsamling för samordning av ett nordiskt försvar. På kultur- och utbildningsutskottets område behandlas frågor om allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt och frivilligsektorn. Dessutom behandlas utbildning, undervisning och forskning. Svenska medlemmar har varit (), (), () och (). Wegendal var ordförande i utskottet , då han lämnade utskottet i protest mot de nedskärningar av kulturanslagen som aviserats i Nordiska ministerrådets budgetarbete . Han efterträddes av (). Ordförandeskapet i utskottet övergick till den danske socialdemokraten . gick vid sessionen över till välfärdsutskottet. har utskottet arbetat med frågor inom främst kulturområdet. Kultur och hälsa har varit föremål för djupgående diskussioner. Den nordliga dimensionens kulturpartnerskap är ett omfattande område som innefattar en europeisk kulturell gemenskap och ett hävdande av den nordiska kreativa näringen. På utbildningsområdet har bortfall och restgrupper i de nordiska ländernas utbildningssystem varit ett gemensamt nordiskt problem som kräver en lösning. Båda dessa frågor ingår även i den övergripande globaliseringsfrågan. En ändring i stadgarna för har varit en fråga som varit svårt att nå enighet om, men förslagsställarna från fick slutligen bifall av utskottet. Nämnda fyra förslag har antagits som rekommendationer vid rådets session. arrangerade utskottet tillsammans med välfärdsutskottet ett seminarium om kultur och hälsa. Bakgrunden var ett av mittengruppen väckt medlemsförslag om att etablera ett projekt som bidrar till att utveckla en gemensam nordisk strategi för kultur som hälsofrämjande faktor. Vid behandlingen av förslaget togs även handlingsplanen Ny nordisk plattform för kultur och hälsa, som antagits av en konferens i , i beaktande. I de båda utskottens betänkande över förslaget framhålls målet att kultur ska vara en självskriven faktor i formuleringen av framtidens politik inom folkhälsa och livskvalitet. rekommenderas därför att medverka till ökade insatser för att stärka de forskningsbaserade kunskaperna om konstens, kulturens, folkupplysningens och frivilligsektorns betydelse för folkhälsan genom att avsätta medel till nordiskt samarbete mellan etablerade miljöer och nätverk på området. rekommenderas också bl.a. att medverka till att kultur och hälsa blir ett etablerat inslag i nationella och nordiska utbildningar inom hälsa och rehabilitering, innovation och inom relevanta konst- och kulturutbildningar (rekommendation nr 23/2008). De åländska medlemmarna i hade lagt fram ett medlemsförslag om ändring av stadgarna för . ville i likhet med de andra självstyrande områdena och få rätt att utse egna representanter i bedömningskommittén och delta i nomineringsprocessen. Författarförbunden på och liksom det samiska författarförbundet kan nominera verk skrivna på områdets språk, vilket dock inte sker då produktionen är liten i dessa områden. I de fall ett verk från ett författarförbund nominerats ingår en representant i kommittén det året i den fortsatta arbetsprocessen. Utgångspunkten för sammansättningen i kommittén har varit språkområden. I bedömningskommitténs finländska delegation ingår två medlemmar av vilka en är sakkunnig på svenskspråkig litteratur i . Från åländsk sida hävdades dock att det inte är en självklarhet att svenskspråkiga medlemmar i kommittén är insatta i åländsk litteratur. Förslaget diskuterades vid ett gemensamt möte med presidiet då enighet inte kunde uppnås. Vid utskottets möte enades slutligen utskottet om att bör få samma status i kommittén som övriga självstyrande områden. Som motivation anger utskottet i sitt betänkande att detta skulle innebära ett berikande av den nordiska litteraturen med en ökad mångfald, även om språken som utgångspunkt för sammansättningen är viktiga. Balansen mellan språken kommer därmed inte att drastiskt ändras menar man. Stadgarna för priset ska därför ändras så att har möjlighet att delta med en adjungerad medlem i de fall ett åländskt verk nominerats. Därmed är det svenska språkområdet representerat med högst fyra verk av totalt högst fjorton, vilket utskottet anser utmärkt då det ska fokuseras på kvalitet såväl som på språkmässig och nationell mångfald. Litteraturpriset bör även i fortsättningen vara ett pris för de nordiska språken men bör de nationella intressena tillgodoses ansåg utskottet. Ändringar i kommitténs stadgar förutsätter ett nära samarbete med de nordiska kulturministrarna (rekommendation nr 32/2008). Ett förslag hade lagts fram av mittengruppen i rådet om den nordliga dimensionens kulturpartnerskap vilket skulle innebära att det som ett led i det finska ordförandeskapet i EU 2006 och i 2007 skulle startas en diskussion om ett kulturellt samarbete inom ramarna för den Europeiska unionens nordliga dimension. Syftet skulle vara att förstärka roll och image i det europeiska och globala kulturlandskapet. Det skulle också kunna användas som ett instrument i de nordiska ländernas strävan att utnyttja globaliseringen inom kulturens område. Kreativa industrier skulle vara en viktig del i strävan att säkerställa en ledande roll inom den samlade globala ekonomin. Utskottet stödde medlemsförslaget och rekommenderade därför att de nordiska ländernas regeringar arbetar vidare med att kartlägga och ta fram policyer och sätta i gång aktiviteter i anslutning till ministerrådets initiativ kring den nordliga dimensionens kulturpartnerskap. Dessutom bör det undersökas vilka synergieffekter som kan uppnås med utgångspunkt i ministerrådets globaliseringsinitiativ 2009 och initiativet KreaNord om kreativa näringar. Vidare pekar utskottet på att det bör upprättas strukturer och nätverk som garanterar att konstutövare och konstorganisationer i vid bemärkelse kan delta i och ingå på likvärdig basis i partnerskapet (rekommendation nr 12/2008). Den socialdemokratiska gruppen hade lagt fram ett förslag om samnordisk forskning om bortfall och restgrupper i de nordiska ländernas utbildningssystem. Det är viktigt att förhålla sig till hur länderna klarar sig i den globala konkurrensen menade förslagsställarna. Ett forskningsprojekt bör sättas i gång i de nordiska länderna senast med utgångspunkt i både kvantitativa och kvalitativa data, dvs. forskning i undervisnings- och klassumspraxis. Det bör undersökas vilka former i de nordiska ländernas grundskolor och ungdomsutbildningar som leder till att eleverna tillägnar sig de nödvändiga färdigheterna. Efter att synpunkter från nordiska remissinstanser inhämtats ställde sig utskottet bakom förslaget och menade att de nordiska utbildningsministrarna bör sätta fokus på hur de nordiska länderna kan lära av varandra för att kunna lösa problematiken. Utskottet skrev i sitt betänkande att det är synnerligen viktigt att minoritetsspråkiga och tvåspråkiga elevers situation i skolväsendet undersöks. Även unga mäns och lässvaga elevers möjligheter och hinder för att avsluta t.ex. en yrkesutbildning bör undersökas då det är dessa grupper som är mest bekymmersamma. Utbildningssystemen i de nordiska länderna är en av de viktigaste förutsättningarna för ländernas möjligheter att klara sig väl i globaliseringen och dessutom är arbetsmarknaden i behov av specialiserad arbetskraft (rekommendation nr 31/2008). Under kommer utskottet att fortsätta sitt arbete med ett förslag om Kultur i skolan. Ett mer omfattande ämnesområde kommer att vara Kulturell mångfald. Utskottet kommer också att arbeta med uppföljning av meddelande om strategi för kulturområdet, uppföljning av globaliseringsinitiativen och uppföljning av strategin för forskning och för utbildningsområdet. I likhet med 2008 kommer utskottet bl.a. att kritiskt granska och följa utvecklingen av den nya strukturen inom kultursektorn, den nordiska språkkonventionen och liksom tidigare . Området kultur och näring kommer att bevakas inte minst genom att utskottets ordförande ingår i den tvärsektoriella arbetsgruppen KreaNord. arbetar med frågor som rör välfärds- och socialsektorn, hälsovård, alkohol och narkotika. Utskottet hanterar även ärenden rörande familjepolitik, barn och ungas situation samt arbetsmarknads- och bostadspolitik. Svenska medlemmar har varit (), vice ordförande, () och (). Vid sessionen i valdes () in som medlem i utskottet. har främst inriktat sitt arbete på socialt utsatta barn och ungdomar, arbetslivsfrågor, globaliseringen, den nordiska välfärdsmodellen samt frågor inom livsmedels- och hälsosektorn. Utskottet har även, inom relevanta områden, följt och debatterat det svenska ordförandeskapsprogrammet . beslutade på sitt möte att huvudtemat skulle vara kränkta barn riskerar att bli sjuka vuxna. Utskottet har utifrån detta beslut inhämtat relevant information rörande detta tema. Man har bl.a. tagit del av expertstudier, besökt olika institutioner och inbjudit sakkunniga på området. Sommarens utskottsmöte förlades till i syfte att på plats studera den sociala situationen för barn och unga. Utskottet fick då en värdefull inblick i de stora sociala problem som existerar på och vilka insatser som görs för att förbättra situationen för den yngre generationen. Utskottet utarbetade ett utskottsförslag som innehåller en rad åtgärder för att förbättra unga människors sociala situation i de nordiska länderna (rekommendation 19/2008). Bland annat uppmanas ministerrådet att ta initiativ till vidare forskning, både nationellt och nordiskt, kring barns och ungas problem på social- och hälsoområdet, att ta initiativ till att etablera en nordisk s.k. barnbarometer för att synliggöra problem och kunna arbeta förebyggande samt att uppmuntra till att det etableras behovsanpassade Barnens Hus i samtliga nordiska länder och självstyrande områden. behandlade utskottet ett medlemsförslag om ett nordiskt hälsoområde. Detta är ett omfattande och komplext område som berör många olika intressegrupper, vilket gör det svårt att överblicka. Utskottet beslutade därför att sända ut förslaget på remiss för att därigenom få mer information och kunskap på området. På grundval av de disparata och övervägande negativa synpunkterna i de inkomna remissvaren beslutade utskottet att inte företa sig något med anledning av medlemsförslaget. Man beslutade sig däremot för att ta initiativ till att det sätts i gång ett nordiskt samarbete om sällsynta sjukdomar och kostnadskrävande behandlingar.