frsrdg · GX04RS1 · 2009-10-15 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2009/10:RS1 16.42 2009/10:RS1 SAMMANFATTNING Sammanfattning Riksdagsstyrelsen anser att det är nödvändigt att ändra ledamöternas pensionssystem, inte minst på grund av att pensionsförmånerna för yngre ledamöter i dagens system är orimligt låga. Utgångspunkten för ändringarna bör vara att pensionsförmånerna beräknas på samma sätt oavsett ledamotens ålder. Även reglerna för omräkning av förmåner bör vara desamma oavsett ledamotens ålder. All tjänstgöringstid ska ge rätt till pension. Möjligheten att tjäna in en hel ålderspension avskaffas. Samma regler ska gälla för talman, och den särskilda talmanspensionen avskaffas. Systemet måste fungera smidigt så att personer kan gå in i och ut ur politiken utan att förlora i pensionshänseende. Systemet bör också fungera så neutralt som möjligt i förhållande till om och när en person ska kandidera, avgå, ändra tilläggsuppdrag etc. Ledamöternas pensionsförmåner ska, åtminstone tills vidare, vara förmånsbestämda, men reglerna görs mer lika ett avgiftsbestämt system genom att pensionsnivån bestäms av de sammanlagda inkomsterna . Härigenom blir ledamöternas pensionssystem mer flexibelt och anpassat till de speciella förutsättningar som gäller för ledamotsuppdraget. I det nya systemet kommer alla förmåner att kallas ålderspension och tjänas in utan vare sig nedre eller övre åldersgräns. Intjänandetiden begränsas till högst . Riktmärket för pensionsnivån är den pension som en statstjänsteman beräknas få om han eller hon arbetar hos en statlig arbetsgivare och fortsätter där till , med en lön som motsvarar ledamotsarvodet. I ledamöternas pensionssystem ska en sådan pensionsnivå kunna uppnås uppdragstid. Därmed kompenseras i viss mån för att ledamotsuppdraget kan medföra att löneutvecklingen i det tidigare förvärvsarbetet stannar av och får effekter på det fortsatta pensionsintjänandet vid en framtida återgång till yrkeslivet. Den som åtar sig ett ledamotsuppdrag ska inte behöva riskera att förlora i pensionshänseende. En ledamot får pensionsrätt för utbetalt ledamotsarvode och vissa tilläggsarvoden för inkomster som, omräknat till helår, inte överstiger 7,5 inkomstbasbelopp och för inkomstdelar över denna nivå, dock högst 30 inkomstbasbelopp. Intjänade pensionsrätter omräknas med förändringen av inkomstindex fram till pensioneringen. Det inledande pensionsbeloppet för år utgörs av de indexerade pensionsrätterna med tillägg av en framtida årlig inkomsttillväxt av . Pensionsbeloppet räknas därefter om med förändringen av inkomstindex utöver . Om balansindex har fastställts används det i stället för inkomstindex vid omräkning av pensionsbeloppet. De nya reglerna bör införas och omfatta alla ledamöter som då tjänstgör eller som senare kommer att tjänstgöra i . Pensionsrätt för tjänstgöringstid före ikraftträdandet räknas om till det nya systemet, dock med viss schablonisering. Den nuvarande ordningen att hel ålderspension kan tjänas in bibehålls som en jämförelse ytterligare en valperiod, till valet . Om sådan ålderspension skulle ha blivit högre än pensionen enligt det nya beräkningssättet betalas mellanskillnaden ut som ett tilläggsbelopp . Reglerna för sjukpension ändras så att en ledamot som blivit helt sjukskriven under tjänstgöringen kan få sjukpension även om beslut om hel sjuk- eller aktivitetsersättning fattas först därefter. Sjukpensionen utges för den tid sjuk- eller aktivitetsersättningen avser. Nivåerna anpassas till dem som gäller i det statliga tjänstepensionssystemet. Nya regler föreslås även för efterlevandepension. Efterlevandepension kommer att omfatta efterlevande till ledamöter som avlider och efterlevande till f.d. ledamöter som vid dödsfallet uppbär ålderspension av viss minsta storlek eller uppbär sjukpension. Möjligheten för make att få en livsvarig efterlevandepension kommer att upphöra. Barn till en avgången ledamot som avlider kommer att omfattas av efterlevandeskyddet i inkomstgarantin. Detta efterlevandeskydd höjs till ett prisbasbelopp . Egenlivräntor, som fastställts enligt nuvarande regler och avser ledamöter som avgått och inte återvänder till , ska med början 2011 omräknas vid förändring av prisbasbeloppet. Det gäller även livräntor som avser dem som varit ledamöter av . Lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , den s.k. företrädarlagen, bör upphöra att gälla vid utgången av 2009. Lagen ska fortfarande tillämpas på egenpension och efterlevandepension som tjänats in under tid före lagens upphörande. Detta gäller för den som inte fullgör tid i därefter. Den upphävda lagen ska också tillämpas på inkomstgaranti och efterlevandeskydd som hänför sig till tid som fullgjorts i och före lagens upphävande. SAMMANFATTNING 2009/10:RS1 16.42 2009/10:RS1 INNEHåLLSFöRTECKNING Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 3 1 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut 5 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag 6 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 23 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av 24 2.4 Förslag till lag om upphävande av lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av 25 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter 26 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för 27 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen 28 3 Ärendet och dess beredning 30 4 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 32 4.1 Nuvarande bestämmelser 32 4.1.1 Ålderspension 32 4.1.2 Talmanspension 33 4.1.3 Sjukpension 34 4.1.4 Efterlevandepension 34 4.1.5 Efterlevandeskydd i inkomstgarantin 35 4.2 ledamotsstadga 36 4.3 Nya bestämmelser om ålderspension 36 4.3.1 Intjänande av ålderspension 36 4.3.2 Pensionens storlek och indexering under pensionstid 41 4.3.3 Uttag av ålderspension 43 4.3.4 Talmanspension avskaffas 44 4.3.5 Jämförelse av intjänad pensionsrätt enligt nuvarande och nya regler 44 4.3.6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 45 4.4 Nya bestämmelser om sjukpension 48 4.5 Nya bestämmelser om efterlevandeförmåner 49 4.6 Företrädarlagen 52 4.7 Kostnader 53 4.8 Administration 54 5 Författningskommentar 56 5.1 Lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 56 5.2 Lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 68 5.3 Lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av 68 5.4 Förslag till lag om upphävande av lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av 68 5.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter 69 5.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för 69 5.7 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen 69 Bilaga 1 70 Sammanfattning av promemorian 70 Bilaga 2 72 Förteckning över remissinstanser 72 1 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut INNEHåLLSFöRTECKNING 2009/10:RS1 16.42 2009/10:RS1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 Riksdagsledamöternas pensionssystem antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (lagförslag 2.1), lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (lagförslag 2.2), lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av (lagförslag 2.3), lag om upphävande av lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av (lagförslag 2.4), lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter (lagförslag 2.5), lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för (lagförslag 2.6), lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen (lagförslag 2.7). På riksdagsstyrelsens vägnar Per I detta beslut har deltagit: Per , ordförande, (), (), (), (), (), (), () och (). 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2009/10:RS1 2009/10:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter dels att 2 kap. 3, 4, 6 och 810 §§, 7 och 8 kap., 9 kap. 3 och 4 §§, 1012 och 14 kap. ska upphöra att gälla, dels att 2 kap. 7 §, 9 kap. 1, 2, 5 och 6 §§ och 13 kap. 2, 5, 10 och 1721 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya kapitel, 8 och 11 kap., fyra nya paragrafer, 1 kap. 6 § och 9 kap. 79 §§, samt närmast före 9 kap. 1, 5, 8 och 9 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § I denna lag avses med 1. prisbasbelopp: prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. förhöjt prisbasbelopp: det förhöjda prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring, 3. inkomstbasbelopp: inkomstbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 4. inkomstindex: inkomstindex enligt 1 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad ålderspension, och 5. balansindex: balansindex enligt 1 kap. 5 c § lagen om inkomstgrundad ålderspension. 2 kap. 7 § Övriga bestämmelser i denna lag gäller, där annat inte följer av 16 §§ eller framgår av sammanhanget, även talmannen. Övriga bestämmelser i denna lag gäller, där annat inte följer av 1 och 5 §§ eller framgår av sammanhanget, även talmannen. Rätt till ålderspension 1 § En ledamot som tillgodoräknas pensionsrätt enligt bestämmelserna i detta kapitel har rätt till ålderspension. Pensionsrätt 2 § Pensionsrätt tillgodoräknas en ledamot för som han eller hon har fått arvode som avses i 4 § eller sjukpension enligt denna lag. Pensionsrätt för tid tillgodoräknas dock enligt vad som anges i 5 §. 3 § Pensionsrätten för en månad utgör av den del av underlaget enligt andra och tredje styckena som inte överstiger 0,625 inkomstbasbelopp och av den del av underlaget som överstiger 0,625 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. Underlaget för pensionsrätten utgörs av sådant arvode som avses i 4 § som har betalats under månaden med tillägg för avdrag som gjorts enligt 3 kap. Om ledamoten under månaden har fått sjukpension, och inte haft rätt till arvode som avses i 4 §, utgörs underlaget för pensionsrätten i stället av arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pensionsrätten avser. 4 § Arvode som ligger till grund för pensionsrätt är 1. talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, och 4. arvode enligt 1 § 2, 4, 5 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. 5 § Pensionsrätt för tid utgör 1. för tid som talman , multiplicerat med det antal dagar som talmansuppdraget har fullgjorts, delat med 30,4, 2. för tid som ledamot , multiplicerat med det antal dagar som ledamotsuppdraget har fullgjorts, delat med 30,4, och 3. av tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, arvode enligt 1 § 14 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ som utbetalats och arvode enligt 1 § 3 nämnda lag i dess lydelse före för uppdrag i revisorer 2001juni 2003. Med tid som ledamot jämställs tid med sjukpension, dock att sjukpension som grundar sig på talmansarvode jämställs med tid som talman. Med tid som ledamot jämställs tid som ledamot av före . Pensionsrätt enligt denna paragraf tillgodoräknas inte om ledamoten har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. Pensionsrätt tillgodoräknas inte för tid som tillgodoräknas ledamoten som pensionsgrundande enligt artikel 28 beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Ålderspensionens storlek 6 § Ålderspension utgör för år summan av de pensionsrätter som tillgodoräknas multiplicerat med 1,19. Varje pensionsrätt räknas därvid om med förändringen av inkomstindex mellan det år pensionsrätten avser och det år ålderspensionen börjar betalas ut. Pensionsrätt enligt 5 § anses vid omräkningen avse 2009. Om balansindex har fastställts ålderspensionen börjar betalas ut ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. Om pensionsrätt tillgodoräknas för fler än 360 månader grundas ålderspensionen endast på pensionsrätterna . Pensionsrätt som tillgodoräknas enligt 5 § anses därvid avse det antal månader som motsvarar antalet tjänstgöringsdagar enligt 5 § första stycket 1 och 2 delat med 30,4. 7 § Om ålderspensionen börjar tas ut före den månad ledamoten fyller minskas pensionen för som återstår till den månad då han eller hon fyller . Om uppehåll görs i utbetalningen före den månad ledamoten fyller ska ålderspensionen, när den åter utges, minskas för som den har tagits ut och som vid den fortsatta utbetalningen återstår till den månad då ledamoten fyller . Till den del ålderspensionen grundas på pensionsrätt för tid efter det tidigare uttaget ska minskningen inte avse det antal månader som ålderspensionen tidigare tagits ut. 8 § Ålderspensionen räknas om med hänsyn till förändringen av inkomstindex och det år pensionsutbetalningen avser dividerat med talet 1,016. då balansindex fastställts ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. Tilläggsbelopp 9 § En ledamot som vid sin avgång, dock senast vid utgången av /14, har fyllt och fullgjort minst sex i har rätt till ett tilläggsbelopp till ålderspensionen enligt vad som anges i denna paragraf. För den som varit talman finns avvikande bestämmelser i 11 §. Tilläggsbeloppet utgör skillnaden mellan jämförelsebeloppet enligt 10 § och ålderspensionen . Om ålderspensionen har tagits ut före den månad ledamoten fyller bortses från den minskning som detta föranleder. I antalet fullgjorda i inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i inräknas också tid då en ledamot varit statsråd om statsrådstiden påbörjats och inte gett rätt till statsrådspension. Tilläggsbelopp utges inte för tid före den månad ledamoten fyller . Tilläggsbelopp betalas inte till en ledamot som har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. 10 § Jämförelsebeloppet beräknas som antalet fullgjorda , högst tolv, i , senast vid utgången av /14, delat med talet tolv och multiplicerat med 1. av den del av underlaget enligt andra stycket som inte överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp, 2. av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 förhöjda prisbasbelopp, samt 3. av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 förhöjda prisbasbelopp. Underlaget för beräkningen av jämförelsebeloppet utgörs av medeltalet av de arvoden enligt tredje stycket som en ledamot haft under fem kalenderår närmast före avgångsåret. Arvodena räknas därvid om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet. Kan en ledamot inte tillgodoräknas arvoden för fem kalenderår, utgörs underlaget av medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, utgörs underlaget av arvodet för . Kan inte helt kalenderår tillgodoräknas, utgörs underlaget av det genomsnittliga arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv. Arvode som avses i andra stycket är 1. talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, 4. arvode enligt 1 § 14 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, och 5. arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 6. arvode till statsråd om statsrådstid inräknas enligt fjärde stycket. I antalet fullgjorda i inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i inräknas också tid då en ledamot varit statsråd om statsrådstiden påbörjats och inte gett rätt till statsrådspension. Jämförelsebeloppet anknyts till prisbasbeloppet för året före avgångsåret och räknas om vid förändring av detta. 11 § Vid beräkning av tilläggsbelopp enligt 10 § för den som varit talman ska jämförelsebeloppet, om det blir högre än enligt 10 §, utgöras av det belopp som han eller hon skulle ha fått i talmanspension från och med den månad då han eller hon fyller enligt de bestämmelser om talmanspension som gällde vid utgången av 2009. Uttag av ålderspension 12 § Ålderspension betalas tidigast från och med den månad ledamoten fyller och längst till och med den månad ledamoten avlider. Ålderspension betalas inte ut med talmansarvode eller ledamotsarvode. Ålderspension betalas inte heller ut med arvode eller övergångsersättning enligt beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Ålderspension understigande 0,025 inkomstbasbelopp för år betalas inte ut. Ansökan 13§ Den som vill ha ålderspension ska ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Ålderspension betalas tidigast från och med den månad ansökan kommer in till riksdagsförvaltningen. Rätt till sjukpension föreligger för en ledamot som frånträder sitt uppdrag och får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. En ledamot har rätt till sjukpension för tid då han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Arbetsförmågan ska på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan ha blivit helt eller i det närmaste helt nedsatt och oavbrutet vara nedsatt i sådan omfattning till dess han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning. Sjukpension betalas till och med månaden före den månad ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad dödsfallet inträffar. Från och med den månad ledamoten fyller betalas ålderspension beräknad med samma tidsfaktor som för sjukpensionen. Sjukpension betalas längst till och med månaden före den månad ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad dödsfallet inträffar. Sjukpension utgör tidsfaktorn multiplicerad med Sjukpension utgör av den del av underlaget för egenpensionsförmånerna som inte överstiger 7,5 basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 1. av den del av underlaget enligt andra stycket som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, 2. av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp samt 2. av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, samt 3. av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 basbelopp. av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. Underlaget för sjukpensionen utgörs av de arvoden som avses i 8 kap. 4 § för den månad arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt, multiplicerat med tolv, dock att underlaget endast utgörs av arvode som avses i 8 kap. 4 § 1 och 2. Sjukpension skall på ett underlag för egenpensionsförmåner upp till 7,5 basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring minskas med sådan ersättning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring som avser samma inkomstbortfall. Betalas ej hel sjukpension, minskas avdraget i motsvarande mån. Sjukpension ska på ett underlag upp till 7,5 prisbasbelopp minskas med sådan ersättning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring som avser samma inkomstbortfall. 7 § Sjukpensionen anknyts till prisbasbeloppet arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt och räknas om vid förändring av detta. Ansökan 8 § Den som vill ha sjukpension ska ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Sjukpension kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. Anmälningsskyldighet och återkrav 9 § Den som får sjukpension är skyldig att senast inom en månad från beslut anmäla till riksdagsförvaltningen att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen upphör eller att hel sådan förmån minskas till partiell förmån. Har sjukpension felaktigt betalats ut på grund av att anmälningsskyldigheten inte fullgjorts ska pensionstagaren betala tillbaka det felaktigt utbetalda beloppet. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. På det återkrävda beloppet tas ränta ut efter den räntesats som anges i räntelagen (1975:635) från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Rätt till efterlevandepension 1 § Efterlevandepension betalas efter den som vid sin död 1. var ledamot av , 2. fick sjukpension enligt denna lag, eller 3. fick ålderspension enligt denna lag som för år överstiger 1,5 inkomstbasbelopp. Med den som avses i punkt 3 jämställs den som fyllt och hade haft rätt till ålderspension överstigande 1,5 inkomstbasbelopp för år om pensionen hade börjat tas ut. 2 § Efterlevandepension betalas till efterlevande make som stadigvarande sammanbodde med ledamoten vid dennes död. Med efterlevande make jämställs den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot vid dennes död och som varit gift med eller har eller har haft eller vid dödsfallet väntade barn med den avlidne. Efterlevandepension betalas till arvsberättigat barn som inte har fyllt . Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Utbetalningstid 3 § Efterlevandepension till make betalas från och med månaden efter dödsfallet och därefter enligt vad som anges i andra stycket. Efterlevandepension till barn betalas till och med den månad barnet fyller . Utöver efterlevandepension enligt första stycket betalas sådan pension till make från och med det sjunde året efter den månad dödsfallet ägde rum om den avlidne var född eller tidigare och hade fullgjort minst sex i . Äktenskapet eller samboförhållandet ska ha ingåtts och senast den dag ledamoten fyllde . Efterlevandepension enligt detta stycke betalas längst till dess den efterlevande maken ingår äktenskap. Efterlevandepension betalas längst till och med den månad då den berättigade avlider. I antalet fullgjorda i inräknas tid som ledamot av före . Efterlevandepensionens storlek 4 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 1 betalas under tid som avses i 3 § första stycket enligt vad som anges i denna paragraf. Efterlevandepension till make betalas för år med 1. ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp, och 2. av underlaget enligt femte stycket till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget , samt 3. av underlaget enligt femte stycket till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget . Efterlevandepension till barn betalas för år med 1. av underlaget enligt femte stycket till den del det inte överstiger 7,5 inkomstbasbelopp, 2. av underlaget enligt femte stycket till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, samt 3. av underlaget enligt femte stycket till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. Om det inte finns någon efterlevande make tillfaller belopp enligt andra stycket de barn som har rätt till efterlevandepension enligt tredje stycket. Belopp som är gemensamt för flera barn delas lika mellan dem. Underlaget för efterlevandepensionen utgörs av arvode som avses i 8 kap. 4 § som utbetalades vid dödsfallet. 5 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 2 och 3 betalas under tid som anges i 3 § första stycket enligt vad som anges i denna paragraf. Efterlevandepension till make betalas av den sjukpension eller ålderspension som utbetalades vid dödsfallet. Efterlevandepension till barn betalas av den sjukpension eller ålderspension som utbetalades vid dödsfallet. Om det inte finns någon efterlevande make tillfaller belopp enligt andra stycket de barn som har rätt till efterlevandepension enligt tredje stycket. Belopp som är gemensamt för flera barn delas lika mellan dem.