frsrdg · GW04ER1 · 2009-03-10 00:00:00 — , som var EU-ordförande, uttalade sitt stöd för det svenska ordförandeskapet. generalsekreterare såg resolutionen som ett gott exempel på det faktum att inte står ensamt. lyfte särskilt fram resolutionens skrivningar om fortsatt samarbete inom områdena pengatvätt, cyberkriminalitet och korruption samt främjande av demokrati och gott samhällsstyre. 3.6 interna organisation Det svenska ordförandeskapets andra övergripande målsättning var att göra till en mer öppen och effektiv organisation. I fråga om effektivitet uttalades en målsättning att i högre grad koppla resultatet från övervakning av hur medlemsländerna lever upp till sina skyldigheter och åtaganden till utformningen av samarbete och stöd. Vidare ville man uppnå ett mer samstämmigt och horisontellt arbetssätt inom , detta i syfte att bättre tillvarata organisationens samlade kompetens. Enligt det svenska ordförandeskapet borde dessutom sträva efter att göra sina dokument tillgängliga för allmänheten i större utsträckning. Nytt upplägg för ministermötet De slovakiska och svenska ordförandeskapen arbetade aktivt för att reformera upplägget på det årliga ministermötet. Det hade funnits ett missnöje bland ministrarna med det gamla upplägget. Man hade ansett att mötet innefattade alltför många tekniska frågor och otillräckligt med politisk diskussion. Brist på talartid hade dessutom inneburit att vissa ministrar hade fått åka hem utan att ha fått tillfälle att uttala sig. Deltagandet på ministernivå hade varit lågt. Med anledning av detta hade ministerkommittén beslutat att ge de tillträdande och avgående ordförandeskapen ett stort inflytande över ministermötets utformning. Ministermötet delades in i två delar: en kort formell session under för- och eftermiddagen, avbruten av en informell lunch med politisk diskussion. Vid mötets formella del användes ett tidur för att markera när talare överskridit sin treminuters talartid. Endast utrikesministrar och statssekreterare hade tillträde till den informella lunchen. och utrikesministrar respektive skrev ett brev till sina kolleger i syfte att hitta ett relevant ämne för politisk diskussion vid den informella lunchen. Diskussionstemat kom att bli Sydöstra och . Tematiska debatter vid ställföreträdarmötet Det svenska ordförandeskapet tog initiativ till att ministerkommittén höll tematiska debatter på fyra olika teman människohandel, jämställdhetsintegrering, barnets rättigheter och ungdomsfrågor. Debatterna syftade dels till att utvärdera genomförda insatser på olika områden inom och ute i medlemsländerna, dels till att diskutera organisationens framtida verksamhet på dessa områden. Det svenska initiativet fick allmänt stöd från övriga delegationer. Samordningsmöte om övervakningsarbete anordnade det svenska ordförandeskapet tillsammans med det tillträdande spanska ordförandeskapet ett informellt samordningsmöte med MR-kommissarie och presidenterna för organisationens övervakningsmekanismer. Mötet syftade till att diskutera sätt att öka effektiviteten och synligheten i arbete med övervakning, som man fullt ut respekterar MR-kommissariens och mekanismernas oberoende. Tonvikt fästes även vid att stärka kopplingen mellan policyuppläggning och genomförande. Vid mötet diskuterades ett antal frågor. En handlade om framkomliga vägar för att främja synergieffekter och samordning mellan övervakningsmekanismerna. Man framhöll vikten av informationsutbyte samt gemensam uppföljning och schemaläggning av besök. En andra fråga handlade om att försöka uppnå en tydligare koppling mellan å ena sidan de brister som övervakningsmekanismerna identifierar och å andra sidan politiska prioriteringar och stödverksamhet. En tredje fråga var övervakningsmekanismernas samarbete med externa aktörer, inte minst organ inom och FN. Likaså diskuterades hur man kan arbeta för att stärka mekanismernas nationella motsvarigheter. Det svenska ordförandeskapet rapporterade muntligen om mötet inför ministerkommittén . välkomnade regelbundna möten mellan ministerkommitténs ordförande och övervakningsmekanismernas presidenter. Enligt ministerkommittén är detta ett sätt att stärka öppenheten och samordningen i arbete. Vid sitt möte noterade ministerkommittén en rapport av det svenska ordförandeskapet om samordningsmötet. Övervakningsmekanismernas ansträngningar för att främja synergieffekter inom och utom välkomnades. beslutade att längre fram diskutera det svenska ordförandeskapets rapport i ljuset av förslag från rapportörsgrupperna för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter. Dessutom uppmuntrade man övervakningsmekanismerna att rapportera till ministerkommittén om sitt inbördes samarbete. Samordning mellan ordförandeskapet och rapportörsgrupperna På det svenska ordförandeskapets initiativ hölls samordningsmöten med ordförandena i ministerkommitténs rapportörsgrupper. Ett övergripande syfte var att förbättra rapportörsgruppernas samordning. Vid mötena jämfördes även rapportörsgruppernas dagordningar med det svenska ordförandeskapets prioriteringar. På detta sätt främjades inte minst planeringen av arbetet med den nya handlingsplanen för barnets rättigheter, prioriteringarna för samarbete med EU samt översikten över arbete med rättsstatens principer. Val av ny generalsekreterare beslutade ministermötet att se över proceduren för val av generalsekreterare. Beslutet var i enlighet med rekommendationerna i premiärminister rapport om hur relationerna mellan och EU kan stärkas. Enligt Junckers rapport bör generalsekreterare vara en ledande politiker, allra helst någon som har tjänat som regerings- eller statschef. Syftet är att öka synligheten i arbete. Det svenska ordförandeskapet uttalade att det är viktigt att hitta en generalsekreterare som uppfyller Junckerkriterierna. Kandidater kan presenteras fram till . Vid sitt 119:e ministermöte ska ministrarna anta en resolution om kandidater och skicka denna till den parlamentariska församlingen. Församlingen kommer därefter att välja ny generalsekreterare i samband med sin sommarsession . Den nuvarande generalsekreterarens mandat går ut . Det svenska ordförandeskapet satte tidigt frågan om val av ny generalsekreterare på ställföreträdarmötets dagordning. Vid ställföreträdarmötet diskuterades frågan in camera, i närvaro av och , generalsekreterare respektive biträdande generalsekreterare. Så gott som alla medlemsländer deltog i den efterföljande debatten. Flera medlemsländer efterlyste information från ministerkommitténs ordförande om de kriterier som en ny generalsekreterare ska uppfylla. ständige representant i Per åtog sig att framföra mötets kommentarer och förslag till utrikesminister . uppmuntrade även ministerkommitténs delegationer att konsultera honom i frågor om valproceduren. Ett femtontal ambassadörer begärde därefter informella konsultationer. skickade ministerkommitténs ordförande ett brev till sina kolleger i vilket han bad dem identifiera lämpliga kandidater från sina egna länder. Ett antal utrikesministrar skickade skriftliga svar och uttalade sitt stöd för det svenska initiativet. Dessutom presenterades en kandidat tidigare stats- och utrikesminister och senare har ytterligare kandidater till generalsekreterarposten tillkommit. beslutade ställföreträdarmötet att kandidaterna till posten som generalsekreterare ska uppfylla de kriterier som ministrarna kom överens om vid sitt 117:e ministermöte . Offentlighet som norm i ministerkommittén fattade ministerkommittén ett principbeslut om en lägre grad av handlingssekretess för ministerkommitténs dokument. Beslutet innebär att ministerkommitténs dokument alltid ska vara offentliga såvida kommittén inte fattar något sekretessbeslut. var principen den omvända, dvs. ministerkommitténs dokument var alltid sekretessbelagda och offentliggörande krävde ett särskilt beslut. Reformen baserades på ett förslag från det svenska ordförandeskapet och ministerkommitténs byrå och syftade till att öka öppenheten i ministerkommitténs arbete. Under det svenska ordförandeskapet publicerades dessutom sammanfattningar av ställföreträdarmötet på webbplats. 4 Ordförandeskapet ur olika perspektiv Uppföljningen visar att det svenska ordförandeskapet lyckades väl i sina roller som dagordningssättare, organisatör och företrädare. Det tycks råda samstämmighet om att ordförandeskapets prioriteringar låg i linje med Warszawatoppmötets beslut. Flera av insatserna bygger tydligt vidare på tidigare arbete inom . Ordförandeskapets insatser som organisatör ges positiva omdömen. Konferenserna uppfattas som exemplariskt organiserade och det allmänna förberedelsearbetet inför ordförandeskapet påbörjades . I rollen som företrädare anses ordförandeskapet över lag ha upprätthållit en konstruktiv dialog med den parlamentariska församlingen. En del av ordförandeskapets insatser ses som särskilt betydelsefulla. Det anses t.ex. ha varit strategiskt riktigt att verka för ett bättre genomförande av på nationell nivå. Ordförandeskapet bidrog även till att på ett tydligt sätt staka ut inriktningen på framtida arbete med barnets rättigheter. Det faktum att ännu inte har ratificerat konvention mot människohandel innebar dock, enligt Europarådsdelegation, att arbetet med att driva dessa frågor försvårades. I denna del av rapporten diskuteras det svenska ordförandeskapets agerande i tre ordförandeskapsfunktioner dagordningssättning, organisation och representation. För att tydliggöra de tre funktionernas innebörd skiljer statsvetaren (2001) mellan vad han kallar substantiellt och proceduriellt utfall. Medan substantiellt utfall avser de konkreta resultat i politiska sakfrågor som uppnås under ordförandeskapet och även framsteg i frågor som inte hinner avslutas syftar proceduriellt utfall på ordförandeskapets agerande i de tre ordförandeskapsfunktionerna: ordförandeskapets dagordning kan i större eller mindre utsträckning vara europeisk eller nationalistisk, samordningen inom statsförvaltningen kan vara mer eller mindre välfungerande, och relationer till andra aktörer kan drivas mer eller mindre skickligt. Nedan ges exempel på hur ordförandeskap i 2008 agerade i de tre funktionerna. Dessutom redogörs för intervjupersonernas syn på betydelsen av några av det svenska ordförandeskapets insatser. 4.1 Dagordningssättning En grundförutsättning för ordförandeskap i är att prioriteringar ska utformas i enlighet med de beslut som stats- och regeringschefer fattade vid organisationens tredje toppmöte i . Vid Warszawatoppmötet antogs en politisk deklaration Warszawadeklarationen och en handlingsplan som anger riktlinjerna för verksamhet. Warszawadeklarationen klargör att all verksamhet inom ska bidra till att stärka organisationens tre kärnområden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Handlingsplanen ger vägledning om hur och dess medlemsstater ska arbeta inom de tre kärnområdena. I linje med Warszawatoppmötets beslut Bland intervjupersonerna råder samstämmighet om att prioriteringar för ordförandeskapet harmonierade väl med Warszawatoppmötets beslut. Ställföreträdarmötet stödde särskilt det svenska ordförandeskapets inriktning mot tre kärnområden, även om ett antal delegationer hade velat se en starkare uppmärksamhet riktad mot social sammanhållning och interkulturell dialog. De svenska prioriteringarna karakteriserades som ambitiösa, balanserade och vittomfattande. Intervjupersonerna talar genomgående om det svenska ordförandeskapet som mycket hängivet Warszawatoppmötets beslut. verksamhet innefattar områden som vid en första anblick kan tyckas ligga utanför organisationens tre kärnområden. Warszawatoppmötet resulterade i en viss tvetydighet huruvida verksamheter på områden såsom utbildning, interkulturell dialog och social sammanhållning faller inom ramen för tre kärnområden. All verksamhet inom ska bidra till organisationens tre kärnområden. Undervisning i demokrati och mänskliga rättigheter ska exempelvis ses som centrala element i frågor om utbildning och interkulturell dialog. En av generaldirektörerna vid sekretariat framhåller särskilt det svenska ordförandeskapets insatser på dessa båda områden: What is important is that the Swedish Delegation which throughout its Chairmanship has given so much attention to human rights, democracy and the rule of law, the core values of this organisation has understood the importance of making sure that these values [] are present and transferred to our future generations. Practically speaking, this means that they are supporting [] very strongly the two basic tools at our disposal, namely the two European youth centres []. [Furthermore], intercultural dialogue is a subject [] to which the Swedish Delegation even before their Chairmanship has attached importance, to the point that during the preparatory phase of the on Intercultural Dialogue [] we were invited by the Swedish Parliament to have a special hearing in []. And indeed, because delegations such as the Swedish one well before their Chairmanship were so constantly present, and helping in identifying the right compromises if needed or in putting the right emphasis on intercultural dialogue as based on human rights, democracy and the rule of law, we succeeded to finish the work in time []. Temana för ordförandeskapskonferenser återspeglar en tydlig vilja att bygga vidare på tidigare arbete inom . Exempelvis syftade konferensen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning till att genomföra tioåriga handlingsplan på området. Vidare reflekterade konferensen ! och dess förberedande seminarium en tydlig avsikt att följa upp den session av demokratiforum som hölls i och 2007. I sessionens slutsatser betonades att det oftast är på lokal och regional nivå som medborgaren kommer i kontakt med makten, exempelvis i frågor som rör bostad, utbildning och hälsa. Likaså uttalades att nationella handlingsplaner kan utgöra ett kraftfullt instrument för systematiskt arbete med frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Några av intervjupersonerna ser sessionen i och som en upptakt till det svenska ordförandeskapet. Enligt generalsekreteraren vid var det tack vare denna session möjligt att påbörja riktigt arbete vid seminariet i . 4.2 Organisering avsatte finansiella och personella resurser för ordförandeskapet. fanns dock inte någon samlad budget för ordförandeskapet. I arbetade två tjänstemän vid (UD-SP) med ordförandeskapet. En av dessa var en tillfällig förstärkning. UD-SP:s budget för ordförandeskapet exklusive kostnaden för extra personal var . Konferenser och andra insatser finansierades i stor utsträckning inom de befintliga budgetramarna av andra berörda departement och UD:s enhet för folkrätt, mänskliga rättigheter och traktaträtt (UD-FMR). ständiga representation vid fick i tilläggsanslag, medel som avsågs täcka representationens verksamhet i . Representationen förstärktes dessutom med en extra tjänsteman och en extra praktikant. Under ordförandeskapet hade representationen därmed sammanlagt fem utsända, varav en administratör, kompletterat av två praktikanter. Det är svårt att säga något generellt om kostnaderna för ordförandeskap i internationella organisationer då dessa varierar till innehåll och omfattning. Som en grov jämförelse kan noteras att avsatte ca utöver ordinarie anslag med anledning av det svenska ordförandeskapet i 2008. Det allmänna förberedelsearbetet Såväl sekretariat som Europarådsdelegation lovordar det svenska ordförandeskapets förberedelsearbete. hade utarbetat ett programutkast för ordförandeskapet. Utkastet spreds till berörda departement, som gavs möjlighet att välja ut idéer för genomförande och finansiering. generalsekreterare och tre av organisationens generaldirektörer besökte därefter . Besöket handlade om en genomgång av prioriteringar och samlade ett antal svenska statsråd, bl.a. utrikesminister . Inom sekretariat bedöms det svenska förberedelsearbetet som mycket grundligt och resultatinriktat. generalsekreterare betecknade de svenska förberedelserna som utmärkta. En av generaldirektörerna vid sekretariat anser att det finns en koppling mellan det svenska ordförandeskapets förberedelser och dess utfall: We have definitely seen the impact of the Swedish Chairmanship on work. I should say that we are not at all surprised by this, because probably the Swedish Chairmanship of is one of those which have been best prepared. And [it was prepared] at a very early stage []! And I think now we see the fruit of it, that it is up until now a very significant and successful chairmanship [] Most of the ideas that had been presented at that time have been transformed into concrete and specific activities and projects. Även Europarådsdelegation deltog vid ett antal förberedelsemöten. Inom regeringen och fanns en samsyn om att betona kärnområden. Europarådsdelegation upplever likafullt att regeringen var beredd att ta till sig dess förslag, inte minst i fråga om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och en bättre tillämpning av på nationell nivå. Informationsutbytet med UD och ständiga representation vid upplevs som mycket väl fungerande över lag. Enligt () kan regeringens öppenhet tjäna som ett gott exempel för kommande svenska ordförandeskap i andra internationella organisationer. Konferenserna Det stora flertalet av intervjupersonerna beskriver organisering av ordförandeskapskonferenserna i mycket positiva ordalag. UD-FMR hade ett övergripande ansvar för kollokviet i . arbetade en person med de praktiska frågorna. Planeringsmöten tillsammans med företrädare för sekretariat hölls i och i . I samråd med och Integrations- och jämställdhetsdepartementet föreslog UD kollokviets övergripande tema. Arbetet med det substantiella innehållet involverade även sekretariat. ständiga representation vid var engagerad i vissa frågor. stod för större delen av kollokviets kostnader, medan bekostade resa och uppehälle för sina egna deltagare samt, efter viss diskussion, kollokviets tre tolkar. UD ombesörjde praktiska arrangemang såsom inbjudningar och lokalbokning. I samband med kollokviet arrangerades bilaterala möten mellan justitieminister och president samt mellan och generalsekreterare . påbörjade beredningen av en ny handlingsplan för arbete med barnets rättigheter. Man utgick från de tre p:n som återfinns i FN:s konvention om barnets rättigheter: provision, protection och participation. ständiga representation vid förankrade idén hos biträdande generalsekreterare. Beredningsarbetet inom involverade Social- och Justitiedepartementen, Integrations- och jämställdhetsdepartementet samt UD. Tillsammans tog man fram en promemoria som presenterades inför sekretariat. och sekretariat kom överens om att utarbeta den nya strategin inom ramen för program a Europe for and with Children. Konferensens diskussionsteman togs fram gemensamt. Ställföreträdarmötet inrättade en tematisk samordnare för barnfrågor som deltog i utarbetandet av strategin. Konferensen i finansierades gemensamt av (lokaler, teknisk utrustning, måltider m.m.), (dokumentation, översättning, tolkar m.m.) och (seminariet om ett barnvänligt rättsväsen). betalade dessutom till sekretariat för en person som arbetade med förberedelserna och genomförandet av konferensen. tog även aktiv del i organiseringen av den konferens om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som hölls i . Förberedelsearbetet påbörjades med ett möte med företrädare för , , Nordiska samarbetsorganet för handikappfrågor (NSH) och Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam). Ytterligare tre planeringsmöten hölls . sekretariat höll ett antal förberedelsemöten i tillsammans med företrädare för Handisam, NSH, ständiga representation vid och europeiska handikapprörelsen. anordnade även två förberedande möten med företrädare för de nordiska länderna. Konferenskostnaderna delades mellan , och (800 000, 250 000 respektive ). Integrations- och jämställdhetsdepartementet var engagerat i konferensen om ett systematiskt arbete för genomförande av mänskliga rättigheter. I samråd med MR-kommissarie och ständiga representation vid utarbetade man temana för konferensens seminarier. Man samrådde även med andra aktörer, såsom FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, , för grundläggande rättigheter och representation i . Departementet ombesörjde alla praktiska arrangemang, såsom inbjudningar, program, logistik, transporter och måltider. Konferenskostnaderna delades mellan Integrations- och jämställdhetsdepartementet och UD (ca 1 350 000 respektive ). MR-kommissarie finansierade tre studieresor som gjordes i samband med utarbetandet av konferensens bakgrundsdokument. Ett exempel på bristande samordning Det faktum att inte har ratificerat konvention mot människohandel försvårade enligt Europarådsdelegation möjligheten för dem att driva dessa frågor med full trovärdighet. () uppmärksammar även att inte fick nominera kandidater i samband med inrättandet av konventionens övervakningsmekanism. de () påminner om att hon har frågat justitieministern om den uteblivna svenska ratificeringen men framhåller vikten av att de nödvändiga lagändringarna genomförs på ett korrekt sätt från första början. På en fråga om vad det svenska ordförandeskapet kunde ha gjort annorlunda nämner biträdande generalsekreterare att kunde ha ratificerat konvention mot människohandel. undertecknade konvention mot människohandel vid . dåvarande regering beslutade om direktiv till bl.a. en analys av frågan om anslutning. Konventionen trädde i kraft . överlämnade Europarådsdelegation en skrivelse till justitieminister genom hennes statssekreterare . I skrivelsen uttalas att ratificering av konventionen måste prioriteras. Enligt ska en svensk ratificering av konventionen ske under innevarande mandatperiod. Att synliggöra verksamhet Två medlemmar av Europarådsdelegation anser att ordförandeskapet kunde ha gjort mer för att synliggöra verksamhet. de () säger att frågan om förbättrad information om arbete togs upp med inför ordförandeskapet. Hon anser att ordförandeskapet kunde ha arbetat mer aktivt för att synliggöra arbete och organisationens roll i det europeiska samarbetet. () noterar att visade en utställning om yttrandefrihet och arbete för mänskliga rättigheter i , men hon anser att regeringen kunde ha gjort ytterligare insatser för att synliggöra prioriteringar. 4.3 Relationen till den parlamentariska församlingen I prioriteringar för ordförandeskapet uttalades en ambition att främja en konstruktiv dialog mellan ministerkommittén och . Det svenska ordförandeskapet genomförde ett antal insatser för att främja denna dialog. I egenskap av ministerkommitténs ordförande presenterade och kabinettssekreterare aktivitetsrapporter om verksamheten i ministerkommittén i samband med församlingens juni- respektive oktobersession 2008. statsminister och integrations- och jämställdhetsminister talade vid församlingens höstsession. I samband med sina besök i hade flera av de svenska regeringsföreträdarna separata möten med bl.a. församlingens talman. ständige representant i företrädde det svenska ordförandeskapet i ministerkommitténs och församlingens gemensamma utskott. Dessutom möttes församlingens ständiga utskott, byrå och politiska utskott i under det svenska ordförandeskapet. Företrädare för församlingen beskriver relationerna med det svenska ordförandeskapet som mycket goda. Samarbetet med den och den svenska i samband med församlingens möten i fungerade mycket väl. Inte minst uppskattar man de svenska regeringsföreträdarnas muntliga föredragningar om prioriteringar för ordförandeskapet och möjligheterna till åsiktsutbyte. Vid det gemensamma utskottets möte i beskrev församlingens talman samarbetet med ständiga representation som utmärkt. Han uttryckte även sin tacksamhet över de svenska ministrarnas aktiva närvaro vid församlingens oktobersession 2008.