frsrdg · GW04RRS23 · 2009-03-18 00:00:00 — styrelses framställning angående trygghetssystemen utomlands har granskat om regeringen, och () har säkerställt att utbetalningar och fordringshantering fungerar när personer bor utomlands. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten utomlands (RiR 2008:31). har i granskningen konstaterat flera brister som gäller både och hantering av utbetalningar, återkrav och fordringar utomlands. Den bristande hanteringen har enligt varit ett problem . pekar bl.a. på felaktiga utbetalningar och begränsade insatser för att driva in fordringar. Enligt kan den bristande fordringshanteringen även medföra att staten riskerar att gå miste om betydande belopp genom att skulderna preskriberas. Regeringen och myndigheterna har enligt inte gjort tillräckligt för att säkerställa en effektiv och rättssäker hantering. Styrelsen konstaterar att den nu gällande ordningen för hanteringen av återkrav och fordringar ger myndigheterna svaga incitament för att prioritera verksamheten. Verksamheten kan ibland vara kostnadskrävande för den enskilda myndigheten, och de skuldbelopp som myndigheterna driver in går direkt till statskassan. Styrelsen anser mot den här bakgrunden att regeringen bör vara tydligare i sin styrning och uppföljning av och utbetalningar och fordringshantering utomlands. Problemen med att driva in fordringar utomlands beror enligt granskning inte bara på myndigheterna själva. Granskningen visar även på ett komplext regelverk som dels ger utrymme för tolkningar och dels myndigheterna begränsade förutsättningar att effektivt driva in fordringar utomlands. Styrelsen anser mot den här bakgrunden att regelverket för och fordringshantering bör ses över av regeringen. Styrelsen föreslår att ger regeringen detta till känna. Myndigheternas hantering av utbetalningar och fordringar utomlands12 Översyn av regelverket för fordringshanteringen13 Med hänvisning till de motiveringar som framförs under Styrelsens överväganden föreslår följande: Myndigheternas hantering av utbetalningar och fordringar utomlands tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen utvecklar sin styrning och uppföljning av och utbetalnings- och fordringsverksamhet utomlands. Översyn av regelverket för fordringshanteringen tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ser över de regelverk som styr myndigheternas fordringshantering utomlands i syfte att effektivisera verksamheten och göra den mer rättssäker. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), () (), () och (). har granskat om regeringen, och () har säkerställt att utbetalningar och fordringshantering fungerar när personer bor utomlands. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten utomlands (RiR 2008:31). Allt fler människor som är födda i eller som tidigare invandrat hit, bor utomlands. Både invandring och utvandring har ökat i omfattning . Mycket talar för att denna utveckling kommer att fortsätta. Den fria rörligheten för arbetstagare är en av EU:s hörnstenar. I kraft av den kan en EU-medborgare flytta till och arbeta i ett annat EU-land och då ha samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare i det landet. Därutöver finns en rad internationella konventioner om social trygghet vars syfte är att skapa förutsättningar för rörlighet mellan länderna. Många som tidigare bott eller arbetat i , men som bor utomlands, har rättigheter och skyldigheter i förhållande till svenska bidragssystem, allmänna försäkringar och till studiestödssystemet. konstaterar att med den ökade rörligheten blir det allt viktigare för och att kunna säkerställa att utbetalning av försäkringsersättning, bidrag eller lån fungerar ändamålsenligt också för dem som bor i ett annat land. Detsamma gäller för återkrav vid felaktiga utbetalningar och återbetalning av lån. I samband med förstudie inför granskningen framkom flera indikationer på problem angående och hantering av utbetalningar och fordringar gentemot utlandsbosatta. granskning har mot den bakgrunden syftat till att besvara frågan: Har regeringen, och säkerställt att utbetalningar och fordringshantering fungerar när personer bor utomlands? Granskningen har utgått från de problem som förstudien indikerade avseende myndigheternas utbetalnings- och fordringsverksamhet. För att besvara revisionsfrågan har såväl nationell som internationell rätt inom berörda områden beaktats och företrädare för de granskade myndigheterna och regeringen intervjuats. Den grundläggande bedömningsnormen i granskningen är att samma rättigheter och skyldigheter ska gälla för personer som omfattas av trygghetssystemen oavsett om de befinner sig i eller utomlands, om inget annat är fastställt i lag. har i sina bedömningar tagit hänsyn till att myndigheternas förutsättningar att efterleva till viss del är begränsade för personer utomlands. Det beror på att socialförsäkrings- och studiestödssystemet i stora delar utformats utifrån svenska förhållanden och det inte sällan finns omständigheter utomlands som påverkar myndigheternas verksamhet. ansvarar för handläggning av ärenden som gäller socialförsäkringen. viktigaste uppgifter är att besluta om rätten till ersättning och att betala ut ersättning till dem som uppfyller villkoren. ska se till att de olika transfereringarna handläggs enligt sina villkor oavsett om en person befinner sig i eller utomlands. har en ny organisation . Regeringen har beslutat att den pensionsadministration som finns på och ska samlas i en ny myndighet. kommer därför samtliga pensionsärenden att flyttas från och handläggas av den nya pensionsmyndigheten. Enligt sin instruktion ska ansvara för att en kvalificerad kunskapsuppbyggnad sker i fråga om de verksamhetsområden som myndigheten ansvarar för. är statistikansvarig myndighet för socialförsäkringsområdet. Det innebär att ansvarar för och publicerar all officiell statistik om socialförsäkringen. har studerat statistik om personer som får utbetalningar utomlands. Granskningen visar att det är oklart hur många i utlandet som får utbetalningar från . Statistiken är enligt svårtolkad och motstridig. utbetalningar till personer som är bosatta utomlands uppgick till ca . kan dock inte redovisa tillförlitliga uppgifter om antalet personer utomlands som tagit emot pengar från socialförsäkringen. De uppgifter som redovisar i officiell statistik och i andra sammanhang överensstämmer inte. Det innebär enligt att myndigheten inte svarar vare sig mot de krav som ställs i myndighetens instruktion eller mot kravet om att svara för en kvalitetssäkrad statistik inom socialförsäkringsområdet. ska kunna kontrollera att samtliga utbetalningar görs till rätt mottagare. Eftersom myndigheten saknar tillförlitliga uppgifter om antalet betalningsmottagare har detta inte varit möjligt. framhåller i rapporten att brister i statistiken kan leda till att ofullständigt underlag används vid beslutsfattande och styrning inom . Detta försvårar för myndighetens ledning att säkerställa att intern styrning och kontroll fungerar. Brister i statistiken kan enligt även leda till att regering och riksdag fattar beslut på felaktiga grunder. utbetalningar är ofta försenade ska göra utbetalningar till rätt mottagare och vid rätt tidpunkt.1 Granskningen visar dock att utbetalningar till utlandsbosatta har försenats. har upphandlat Nordea som ansvarigt betalningsinstitut. Nordeas system har endast haft kapacitet att göra maximalt 50 000 utbetalningar till utlandet under en och . När utbetalningar överstiger detta antal uppstår förseningar för resterande utbetalningar. Enligt ska Nordea nu ha kapacitet att göra alla utbetalningar under , och de systematiska förseningarna kommer i så fall att upphöra . Utbetalningarna har försenats under . Granskningen visar att förseningarna oftast inte uppgår längre än till en bankdag. Utöver de många men korta förseningarna har dock utbetalningar blivit långvarigt försenade ett antal gånger. bytte utbetalningssystem, vilket också ledde till förseningar. Ju längre förseningar, desto större problem får de utlandsbosatta. Längre förseningar orsakar också merarbete för personalen då många som väntar på sina pengar hör av sig. Handläggarna får ägna tid åt att svara på telefonförfrågningar i stället för att handlägga ärenden. konstaterar att förseningarna i utbetalningar strider mot kraven om att utbetalningar ska ske och att detta ibland har inneburit problem för de utlandsbosatta och för handläggare. Skulder från återbetalningsskyldiga drivs inte in av granskning omfattar även frågan om har säkerställt att fordringshanteringen fungerar när personer bor utomlands. fordringar uppstår efter obetalda återkrav till följd av felaktiga utbetalningar och vid indrivning av underhållsbidragsärenden. har inte granskat fordringsverksamheten rörande underhållsbidrag. har inte tidigare sammanställt uppgifter om hur många personer utomlands som har obetalda fordringar eller hur stora beloppen är. Inte heller har myndigheten sammanställt i vilken grad fordringarna återbetalas och i vilka länder personerna bor. har inom ramen för granskningen begärt in dessa uppgifter. har också fått uppgifter om återbetalningsskyldiga som bor i . granskning visar att fordringar utomlands har fördubblats . uppgick skulden för återbetalningsskyldiga till ca . Av dessa missköttes 101 miljoner. Med misskötsel menas i detta sammanhang att inga återbetalningar sker . Antalet återbetalningsskyldiga har ökat från 3 769 till 6 425 personer . Även de utlandsboende som missköter återbetalningarna har ökat från 3 310 till 5 822 personer. Det innebär att antalet återbetalningsskyldiga har ökat med och att de som missköter återbetalningen har ökat med . av de återbetalningsskyldiga betalar inte sina skulder. konstaterar att flertalet inte betalar sin skuld till . saknar därtill uppgift om känd adress till ungefär var tredje person som missköter sig. har saknat uppgifter om utlandsbosatta med fordringar, och enligt myndigheten har man inte i någon större omfattning utrett om det finns möjligheter att driva in fordringar utomlands. Huvudkontorets styrning i fråga om fordringshantering har varit bristfällig, och det har utvecklats en praxis att inte vidta indrivningsåtgärder i utlandsärenden eftersom det anses utsiktslöst att driva in fordringarna. Enligt uppgifter från riskerar nära 1 400 ärenden med tillhörande skuld motsvarande att preskriberas . riskerar ärenden med en total skuld motsvarande att preskriberas. Centrala insatser för att förhindra felaktiga utbetalningar vid utlandsstudier är begränsade CSN är den myndighet som beslutar om och betalar ut studiemedel, dvs. bidrag och lån till dem som studerar i och utomlands. betalade CSN ut i studiemedel till ca 385 000 studerande i . utbetalades i studiemedel till ca 27 800 utlandsstuderande. Regeringen har i regleringsbreven ställt krav på att CSN ska säkerställa att missbruk och felaktiga utbetalningar förhindras. Det mål som anges är att felaktiga utbetalningar inte ska förekomma. CSN har också fått flera regeringsuppdrag och återrapporteringskrav med fokus på åtgärder för att förhindra eller minska antalet felaktiga utbetalningar. har inte gjort någon egen granskning av i vilka avseenden det finns problem i samband med utbetalningar. Dock har relevanta uppgifter funnits att tillgå i de rapporter CSN lämnat med anledning av regeringsuppdrag och i internrevisionens genomförda granskning på utlandsområdet. Genomförda intervjuer och en enkätundersökning som har genomfört har gett kompletterande underlag för iakttagelser och slutsatser. pekar i granskningen på flera kvarvarande problem i samband med utbetalningar och gör bedömningen att det fortfarande finns risker för felaktiga utbetalningar vid utlandsstudier. Problemet rör studiestödssystemets utformning och CSN:s rutiner för utbetalning av studiemedel. Granskningen visar att CSN i hög grad måste lita på att den sökande studentens egna uppgifter är korrekta. Om en student t.ex. avbryter studierna kan utbetalningen bli felaktig. Även rena bedrägerier kan förekomma. CSN:s rutin är att efter beslut om beviljande betala ut ett större belopp i förskott till den som ska studera utomlands, vilket betyder att stora felaktiga utbetalningar kan förekomma. anser att inriktningen bör vara att studiemedel, precis som i , betalas ut . Undantag bör dock göras för exempelvis studieavgifter och resor. Inom CSN har flera förslag tagits fram till rutinförändringar som kan leda till att risker för bedrägerier minskar och att myndigheten får ökad möjlighet till kontroll vid ansökningsförfarandet. noterar att CSN:s ledning under granskningens gång har börjat agera i frågan. De förslag som tagits fram inom CSN för att felaktiga utbetalningar ska minska har dock ännu inte genomförts. Enligt bedömning har CSN:s ledning inte i tillräcklig utsträckning säkerställt en fungerande intern styrning och kontroll inom området. Många utlandsbosatta betalar inte sina studieskulder CSN:s fordringar uppkommer när återkrav till följd av felaktiga utbetalningar inte betalas (återkravsfordringar) eller när personer inte återbetalar studielån enligt gällande regler (studielånsfordringar). Enligt regeringens regleringsbrev till CSN ska myndighetens återbetalningsverksamhet bidra till att lån återbetalas och att återkrav betalas. CSN upprättade 2005 ett samarbetsavtal med ett inkassobolag, Intrum . Inkassobolaget skulle tillhandahålla inkassotjänster, adress- och eftersökning samt delgivning inom ramen för CSN:s kravverksamhet mot utlandsbosatta. befann sig 57 774 återbetalningsskyldiga personer utomlands. Av dessa misskötte 15 799 sina återbetalningar. Med misskötsel menas i detta sammanhang personer som inte betalat något alls eller som återbetalat mindre än 25 %av det belopp som ska återbetalas. Andelen återbetalningsskyldiga som missköter återbetalningar har minskat från . Det kan enligt tolkas som ett resultat av att CSN:s kravverksamhet i större utsträckning än tidigare leder till att personer betalar. kan dock konstatera att antalet som missköter återbetalningar av sina lån har ökat, och i förhållande till gruppen har även andelen som befinner sig på okänd adress ökat något. CSN bedrev under 19992005 inte någon kravverksamhet mot utlandsbosatta. Trots att CSN har ökat effektiviteten i kravhanteringen finns stora problem med att driva in skulder i utlandet som inte återbetalas. Ett centralt problem för CSN är att många personer som missköter återbetalningar befinner sig på okänd adress. Av granskningen framgår också att CSN saknar adress till 6047 av de 15799 som missköter återbetalningar, vilket motsvarar . Det är vanligt att personer som flyttat utomlands eller flyttat mellan olika adresser i utlandet inte anmäler detta till folkbokföringen eller CSN. CSN kan enbart kräva tillbaka obetalda årsbelopp. skickade CSN ca 24 000 ärenden till inkassobolaget, och verksamheten inbringade ca . inbringade inkassoåtgärderna , vilket kan sättas i relation till de som hade förfallit till betalning vid utgången av 2007 (varav tillhörde personer som befann sig på okänd adress). Detta ger enligt möjligen en fingervisning om svårigheterna att driva in fordringar utomlands. Beloppet som CSN fick tillbaka efter indrivningsåtgärder motsvarar drygt fem % av det totala belopp som förfallit till betalning. har vidare tagit del av uppgifter som omfattar totalt antal personer utomlands och belopp som inte återbetalas i enlighet med betalningsvillkoren. Det rör sig om 28 530 personer som har skulder på ca . Det totala antalet återbetalningsskyldiga var som tidigare nämndes 57 774 personer. Det betyder att nästan varannan person i olika grad missköter återbetalningen. granskning visar att CSN:s förutsättningar att driva in fordringar utomlands är begränsade. konstaterar vidare att 13 407 ärenden med tillhörande skuld om ca riskerar2 att preskriberas . riskerar totalt att preskriberas. Det innebär att betydande skuldbelopp kan komma att preskriberas . noterar att CSN under granskningens gång har börjat planera flera åtgärder som, om de genomförs, kan bidra till en mer effektiv kravverksamhet. Utifrån en framtagen strategi ska myndigheten mer systematiskt än tidigare driva in fordringar utomlands. Vidare planerar CSN att lägga fram förslag till lagändringar som kan innebära att det blir enklare för myndigheten att driva in studieskulder. Regeringens styrning av och verksamheter kan förbättras konstaterar i rapporten att regeringen har tagit initiativ till flera åtgärder för att förebygga felaktiga utbetalningar. Arbetet har inneburit att och också har uppmärksammat problemen med utbetalningar till utlandsbosatta personer och fordringshanteringen rörande den gruppen. Regeringen har även följt utvecklingen av de internationella ärendena och vidtagit åtgärder med anledning av utvecklingen inom EU. Regeringen har vidare tillsatt den studiesociala kommittén som har ett brett uppdrag att se över de studerandes ekonomiska och sociala situation med hänsyn till hur studiemedelssystemet samverkar med de sociala trygghetssystemen. sammanfattande syn på regeringens insatser är dock att regeringen inte i tillräcklig utsträckning har uppmärksammat CSN:s och återkravs- och fordringsverksamhet utomlands. Regeringens styrning inom området har enligt varit svag. Det gäller särskilt i regeringens regleringsbrev till där regeringen inte begärt uppgifter om myndighetens återkravsfordringar för vare sig personer bosatta i eller utomlands. I regeringens regleringsbrev till CSN har återrapporteringskrav riktats till myndighetens fordringsverksamhet mot personer i , men inte utomlands. Regeringens insatser i övrigt har i huvudsak gällt återkravsverksamhet bedriven i . Myndigheternas utlandsverksamhet inom berörda områden har inte heller uppmärksammats i de senare uppdrag som regeringen lämnat till Utredningen om enhetligare regler och återkrav3 och till Statskontoret4. Det finns enligt två sätt att effektivisera statens fordringshantering. Ett sätt är att ansvariga myndigheter blir bättre på uppgiften, dvs. en ökad effektivitet kan uppnås givet att varje myndighet ansvarar för att den egna fordringsverksamheten kan uppnås genom starkare drivkrafter och bättre styrning. Ett annat sätt är att omorganisera fordringshanteringen eftersom det finns skäl att ifrågasätta om det är effektivt att varje myndighet försöker bygga upp den specialkompetens som krävs. sammanfattande slutsatser utifrån granskningen är att i låg utsträckning har säkerställt att utbetalningar och fordringshantering fungerar när personer bor utomlands, CSN inte i tillräcklig utsträckning har säkerställt att utbetalningar och fordringshantering fungerar när personer bor utomlands, regeringen i högre grad borde ha uppmärksammat och fordringshantering i förhållande till personer som bor utomlands. Regeringen bör överväga förändringar av de regelverk som styr CSN:s fordringshantering i syfte att möjliggöra en effektivare fordringsverksamhet utomlands. Exempelvis bör regeringen överväga att ge CSN möjlighet att återkräva hela studielånet om lånet inte återbetalas korrekt. Regeringen bör styra och följa upp och fordringsverksamhet i utlandet. bör i ökad utsträckning driva in fordringar utomlands samt säkerställa att de förseningar som förekommit vid utbetalningar till personer utomlands upphör. bör säkerställa att det finns kvalitetssäkrad statistik om antalet utlandsbosatta som får ersättning eller bidrag från myndigheten. CSN bör genomföra förändringar i syfte att minska risken för felaktiga utbetalningar vid utlandsstudier. Styrelsen överlämnar härmed en framställning till med anledning av granskning av regeringens, och hantering av utbetalningar och fordringar för personer som bor utomlands. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Den internationella rörligheten har medverkat till ökade krav på de statliga myndigheternas hantering av utbetalningar och fordringar. Alltfler personer bosätter sig utomlands. granskning visar att regeringen och myndigheterna inte har gjort tillräckligt för att säkerställa en effektiv och rättssäker hantering. Enskilda kan därmed komma att behandlas olika beroende på om de bor utomlands eller i . Enligt kan vidare den bristande fordringshanteringen medföra att staten riskerar att gå miste om betydande belopp genom att skulderna preskriberas. Även det regelverk som gäller för verksamheten har betydelse för en effektiv och rättssäker hantering. Granskningen visar på ett komplicerat regelverk som är svårt att tillämpa för myndigheterna. En grundläggande utgångspunkt för den statliga verksamheten är att alla ska behandlas lika. Samma rättigheter och skyldigheter ska gälla för de personer som omfattas av trygghetssystemen, oavsett bostadsort. Styrelsen anser det också viktigt för tilltron till trygghetssystemen att missbruk av systemen bekämpas. Det är därför av stor vikt att fordringshanteringen fungerar väl och att alla betalar sina skulder. Myndigheternas hantering av utbetalningar och fordringar utomlands har i granskningen konstaterat flera brister som gäller både och hantering av utbetalningar, återkrav och fordringar utomlands. Den bristande hanteringen har enligt varit ett problem , och vare sig myndigheterna eller regeringen har tagit tillräckliga initiativ för att åtgärda bristerna. pekar bl.a. på felaktiga utbetalningar och begränsade insatser för att driva in fordringar. De åtgärder som regeringen har vidtagit för att motverka och felaktiga utbetalningar och för att förbättra myndigheternas återkravs- och fordringsverksamhet har i liten utsträckning gällt verksamheten utomlands. CSN har först planerat åtgärder som kan bidra till en mer effektiv kravverksamhet. Styrelsen konstaterar att den nu gällande ordningen för hanteringen av återkrav och fordringar ger myndigheterna svaga incitament att prioritera verksamheten. Verksamheten kan ibland vara kostnadskrävande för den enskilda myndigheten, och de skuldbelopp (exklusive avgifter) som myndigheterna driver in går direkt till statskassan. Detta kan enligt styrelsen ha bidragit till att myndigheterna inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att komma till rätta med bristerna. Styrelsen anser mot den här bakgrunden att regeringen bör vara tydligare i sin styrning och uppföljning av och utbetalningar och fordringshantering utomlands. Översyn av regelverket för fordringshanteringen Problemen med att driva in fordringar utomlands beror enligt granskning inte bara på myndigheterna själva. Granskningen visar även på ett komplext regelverk som dels ger utrymme för tolkningar, dels ger myndigheterna begränsade förutsättningar att effektivt kunna driva in fordringar utomlands. Myndigheternas arbete med att driva in fordringar kan enligt granskningen också vara förenat med resurskrävande rättsliga processer i utländska domstolar. Fordringshanteringen hör inte till och kärnverksamhet. är den myndighet som har uppgift att utreda och driva in bl.a. statliga fordringar. menar i rapporten att ökad effektivitet kan uppnås t.ex. genom att organisera fordringshanteringen utomlands på ett annat sätt än i stället för att varje myndighet bygger upp den specialkompetens som krävs. Styrelsen delar denna uppfattning och anser att det finns skäl att överväga hur kan vara myndigheterna mer behjälplig i den här typen av ärenden. Styrelsen anser även att myndigheterna i större utsträckning bör överväga hur de kan samordna sina insatser i fordringshanteringen. Mot den här bakgrunden anser styrelsen sammanfattningsvis att regelverket för de båda myndigheternas fordringshantering bör ses över. En översyn av de regelverk som styr och fordringshantering bör komma till stånd i syfte att så långt möjligt effektivisera myndigheternas arbete och göra fordringshanteringen utomlands mer rättssäker. Mot bakgrund av styrelsens överväganden ovan föreslår styrelsen att begär att regeringen utvecklar sin styrning och uppföljning av och utbetalnings- och fordringsverksamhet utomlands och