frsrdg · GW04NR1 · 2009-02-11 00:00:00 — Utskottet uppmanar vidare ministerrådet att undersöka möjligheterna att etablera ett samarbete av ömsesidigt intresse med parter i , särskilt vad gäller föroreningar i tillrinningsområde. Utskottet fäste särskilt uppmärksamhet vid behovet av att engagera allmänhet och intresseorganisationer, i synnerhet barn och unga, i miljöarbetet. Strategi för hållbar utveckling 20092012 Miljö- och naturresursutskottet har vidare behandlat ministerrådsförslag om en strategi för hållbar utveckling 20092012 (rekommendation nr 14/2008). Detta är en fortsättning på den strategi som löpte ut . Syftet med strategin är att den ska fungera som den överordnade tvärsektoriella ramen för arbetet med hållbar utveckling inom . Mot bakgrund av detta har samtliga utskott deltagit i behandlingen av förslaget till strategi. Den övergripande målsättningen för strategin är att det nordiska samarbetet ska bidra till hållbara samhällen grundade på demokrati, öppenhet, tillgänglighet och delaktighet i lokalt, regionalt och nationellt samarbete samt att de nordiska länderna ska samarbeta för full sysselsättning, tillväxt och ökad konkurrenskraft. Prioriterade områden är: klimat och förnybar energi, hållbar produktion och konsumtion, nordisk välfärdsstat som verktyg för hållbar utveckling samt utbildning och forskning, allmänhetens deltagande och lokala hållbarhetsstrategier. hänvisar i förslaget till att transportsektorn inte utgör ett självständigt samarbetsområde inom och att transportsektorns ansvar för omställning till hållbar utveckling därför inte behandlas i förslaget. utskott anser inte att ett så viktigt område som transportsektorn kan uteslutas ut strategin och uppmanar därför att ta initiativ till ett officiellt nordiskt regeringssamarbete om utvecklingen inom transportsektorn. Ramprogram för samarbetet om fiskeri, jordbruk, skogsbruk och livsmedel 20092012 Det tredje ministerrådsförslaget som miljö- och naturresursutskottet behandlat är Ramprogram för samarbetet inom fiskeri, jordbruk, skogsbruk och livsmedel 20092012. Huvudteman för programmet är: nordisk konkurrenskraft, klimat, genetiska resurser, kust- och landdistriktsutveckling, välfärd, livsmedel och hälsa samt internationellt samarbete. Ramprogrammet är utarbetat som ett överordnande flerårigt styrinstrument för ministerrådets sektorer. Förutsättningen är att programmet ska preciseras och kompletteras med de årliga ordförandeskapsprogrammen samt att det tillträdande ordförandeskapslandet säkrar kontinuiteten i arbetet genom att koordinera med avgående och nästkommande ordförandeskapsland. Miljö- och naturresursutskottet har vid sin behandling av ministerrådsförslaget framhävt vikten av satsningar på att ta fram och använda goda råvaror, producera säkra livsmedel och att den biologiska mångfalden bevaras. Utskottet har vidare pekat på vikten av att näringarna ställer in sig på ändrade förutsättningar med anledning av klimatförändringarna och att primärnäringarna prioriterar att göra sina produktionsprocesser så miljö- och klimatvänliga som möjligt. Detta innebär att utsläppen av klimatgaser måste reduceras i alla produktionsskeden. Miljö- och naturresursutskottet anser att detta kunde vara ett nytt område för nordiskt samarbete. Utskottet anser att prioriteringarna inte är tillräckligt framträdande inom skogsbruks- och fiskerisamarbetet. Avslutningsvis poängterar utskottet vikten av ett vidareutvecklat samarbete med de baltiska länderna och nordvästra inom relevanta sektorer. Särskilt pekar utskottet på behovet av en aktiv och målinriktad insats för att intensifiera samarbetet med nordvästra . Miljö- och naturresursutskottet kommer att fortsätta samarbetet med näringsutskott för att undersöka förutsättningarna för ett nordiskt eller internationellt pantsystem för flaskor och burkar. Ett annat prioriterat område är nordiskt fiskeripolitiskt samarbete i ljuset av den igångsatta revisionen av EU:s fiskeripolitik samt medborgarnas och frivilligorganisationernas deltagande i miljö- och klimatpolitiken. Särskilt fokus kommer att läggas vid arbetet med en Östersjöstrategi och vid energi- och transportpolitiken i relation till klimatförändringen inför klimattoppmötet i . Vidare kommer utskottet att fortsatt följa utvecklingen av övergödningen i och Helcoms Östersjöhandlingsplan. behandlar frågor som rör ekonomi och handel, produktion, näring/industri samt regioner och strukturstöd. Utskottet ansvarar även för ärenden som rör sysselsättning, arbetsmiljö och arbetsmarknad, kommunikation och IT samt inre marknad och avlägsnande av gränshinder. Svenska medlemmar har varit (), ordförande i utskottet, (), () och (). ersattes av (). har prioriterat att arbeta med infrastruktur- och transportfrågor, energi samt gränshinder med bl.a. uppföljning av (Nordiska innovationscentret). Utskottet har också arbetat med frågor som rör globalisering och klimatförändringar ur ett näringslivsperspektiv, fiskerinäringen samt kreativa näringar i och i samarbete med . Transportfrågor har länge spelat en viktig roll i de nordiska länderna, och transportsektorn är också ett prioriterat område för näringsutskottet. I och med att det formella nordiska ministerrådssamarbetet lades ned 2005 är dock de gemensamma insatserna för en klimatinriktad omställning inom denna sektor tämligen begränsade. Den vänstersocialistiska gröna gruppen väckte ett medlemsförslag om en nordisk handlingsplan för klimatvänlig transportpolitik (rekommendation nr 17/2008). rekommenderas i förslaget att lägga fram handlingsplanen för behandling på sessionen 2009, strax före i . Utgångspunkten i förslaget är att allt fler nordiska initiativ inom globaliseringsprocessen präglas av en klimatdimension, både inom men även med ett globalt perspektiv. Det är också viktigt att transportsektorn blir en helhet och att ingen del av sektorn blir förbisedd. , som behandlade förslaget gemensamt med miljö- och naturresursutskottet, mötte experter inom transport- och energisektorn, samt ledamöter i utskott för transport och turism. I utskottens betänkande över medlemsförslaget understryks även vikten av att transportsystemet ska erbjuda medborgarna och näringslivet i en klimat- och miljövänlig transportpolitik som är samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar. Man betonar även att transportsektorn är en av de viktigaste sektorerna när det gäller tillväxt och utveckling i de nordiska länderna. Som ett led i globaliseringsinitiativet etablerade en tvärsektoriell arbetsgrupp, KreaNord, för att möta behovet av ett gemensamt nordiskt utvecklings- och policyarbete inom området kreativa näringar. Satsningen tar utgångspunkt i en rapport som är framtagen av Nordiskt innovationscenter (NICe). Arbetsgruppen ska vara en samlingspunkt för erfarenheter, kunskaper och utvecklingsvisioner som täcker både närings- och kultursektorn. Enligt arbetsgruppens mandat kan gruppen lägga fram policyrekommendationer, konkreta handlingsplaner och förslag till projekt. Arbetsgruppen initierade en referensgrupp med sakkunniga som ska fungera som hearingpartner och aktivt ge respons på arbetsgruppens verksamhet. Till näringsutskottets representant i referensgruppen utsågs . arrangerades Nordiskt globaliseringsforum i . Forumet, som ska vara ett årligt återkommande arrangemang, är tänkt att fungera som en plattform för idéer till utformning av gemensamma nordiska globaliseringsinitiativ. Övergripande teman för detta första forum var konkurrenskraft, tillväxt och arbete samt klimat och energi. Från näringsutskottet deltog utskottets ordförande . Mittengruppen lade fram ett medlemsförslag om nordisk innovationspolitik (rekommendation nr 26/2008). I förslaget understryks bl.a. att de nordiska länderna bör utveckla sina nationella innovationsstrategier i ett tätt samarbete med varandra och utveckla en gemensam hållning gentemot innovationer. Dessa kan äga rum i arbetslivet eller i medborgarorganisationer, inom den privata eller offentliga sektorn och de bör vara användar- eller medarbetarfokuserade. noterade med tillfredsställelse i sitt betänkande att förslagsställarna lyfter fram och vill verka för en bredare definition av begreppet innovation, något som nordiska aktörer och institutioner som t.ex. NICe har arbetat med . Utskottet ställde sig bakom förslaget, men tillade att större fokus bör riktas mot den offentliga sektorn i det fortsatta arbetet med att utveckla den nordiska innovationspolitiken. Utskottet utsåg till rapportör för förslaget och beslutade även att utvärdera systemet med rapportör. behandlade även ett ministerrådsförslag angående inrättande av ett nordiskt innovationspris. Efter en grundlig diskussion framhöll utskottet i sitt betänkande att det kan vara olyckligt att initiera ytterligare ett pris som konkurrerar med de redan existerande nordiska priserna och att effekten kan bli att de tar uppmärksamhet från varandra. I betänkandet underströks också att det finns många alternativa möjligheter att lyfta fram och profilera en speciell sektor eller område som man vill skapa uppmärksamhet kring. Utskottet föreslog därför att ska rekommendera att inte instifta det föreslagna innovationspriset (rekommendation nr 25/2008). tillsatte 2007 tillsammans med miljö- och naturresursutskottet en arbetsgrupp med uppgift att behandla ett medlemsförslag om gemensam rovdjursförvaltning i (framställning nr 4/2008). representant i arbetsgruppen var utskottets ordförande . (I övrigt se miljö- och naturresursutskottet.) Ett medlemsförslag om en nordisk kraftsamling för att rädda fiskbestånden och fiskerinäringen behandlades gemensamt av näringsutskottet och miljö- och naturresursutskottet. I förslaget betonades vikten av att skapa förutsättningar för långsiktiga och ansvarsfulla marknadslösningar i syfte att säkra en nordisk fiskerinäring (framställning nr 5/2008). (I övrigt se miljö- och naturresursutskottet.) lade fram ett förslag till arbetsprogram för 20092011 på arbetslivsområdet med målsättning att lägga fast det formella nordiska regeringssamarbetet på detta område, speciellt med tanke på de utmaningar som globaliseringen innebär för den nordiska arbetsmarknaden. framhöll i sitt betänkande att samarbetsprogrammets överordnade målsättningar är aktuella och av stor betydelse. Utskottet var också positivt till programmets fokus på EU och andra internationella forum. Gränshinder är ett område som utskottet arbetar och har arbetat länge med, och därför välkomnas även detta fokusområde i samarbetsprogrammet. fria arbetsmarknad är något att slå vakt om, och därför är det viktigt att det inte uppstår nya gränshinder som försvårar på detta område. Utskottet betonade också i sitt betänkande att de nordiska länderna borde fokusera mer på att involvera och dra nytta av de resurser som finns bland invandrare i våra länder. Mot bakgrund av bl.a. dessa synpunkter var näringsutskottet enigt i att ministerrådets föreslagna program bör genomföras (rekommendation nr 27/2008). behandlade ett ministerrådsförslag till samarbetsprogram om regionalpolitik 20092012 (rekommendation nr 28/2008). Det nordiska samarbetet inom regionalpolitiken tar sin utgångspunkt i den pågående ekonomiska och politiska integrationen i , och insatserna i programmet präglas av miljömässiga utmaningar, ekonomisk globalisering, internationellt samarbete och snabba teknologiska förändringar. ställer sig generellt positivt till ministerrådets förslag till samarbetsprogram och instämde i sitt betänkande i att utmaningarna när det gäller regionalpolitik har förändrats och att detta kräver ett nytänkande. Utskottet delar också uppfattningen att aktörer och beslutsfattare på det lokala planet bör tänka både nordiskt, europeiskt och globalt, men saknar dock den sociala dimensionen i samarbetsprogrammet. Med tanke på de demografiska utmaningar som regionerna har framför sig menar utskottet att programmet borde fokusera mer på som en glest befolkad region och se till vilka möjligheter som finns för människor att leva och verka i glesbygdsområden. De två satsningsområden som programmet för 20052008 fokuserade på samarbete över gränserna och kompetensutväxling och kunskapsbyggande gav goda erfarenheter, och näringsutskottet anser att detta borde finnas med även i den kommande periodens program. Vidare efterlyser näringsutskottet i sitt betänkande ett mer problematiserande resonemang kring Lissabonstrategin och hur denna påverkar . prioriterade områden kommer 2009 att vara regionalpolitiska frågor, innovationspolitik i , infrastruktur- och transportpolitikens konsekvenser för samhället, EU:s grön- och vitböcker, ett nordiskt pant- och retursystem. Globaliseringsfrågor ur ett näringsperspektiv är även fortsättningsvis ett viktigt område för utskottet som även kommer att titta närmare på det allt viktigare begreppet Corporate Social Responsibility (CSR), vilket innebär att företag som agerar på den globala marknaden frivilligt tar ett etiskt, socialt och miljömässigt ansvar som de höga kraven på kvalitet och lönsamhet kvarstår. utövar den parlamentariska kontrollen över den verksamhet som finansieras via Nordiska ministerrådets budget, inklusive de nordiska institutionerna, och svarar för kontrollverksamheten av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om samt av ärenden angående tolkning av , andra avtal om nordiskt samarbete och rådets arbetsordning. Svenska medlemmar i kommittén har varit () och (). Vid sessionen 2008 valdes () in i kommittén efter (). har , , granskat danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Kulturfondens räkenskaper. Den genomförda granskningen har inte föranlett några särskilda synpunkter från kommitténs sida. Kontrolluppgift 2008 angående Nordiska ministerrådets projekthantering granskningsuppgift har helt varit inriktad på Nordiska ministerrådets projektverksamhet. Mot bakgrund av vad som framgått under granskningsprocessen beslöt kommittén att väcka ett medlemsförslag om ministerrådets projekthantering (rekommendation nr 38/2008). rekommenderas att fokusera på ett mindre antal projekt, som kan kallas profilfrågor och som fokuserar på nordisk nytta. I sitt betänkande noterar kommittén att det pågår ca 1800 projekt som administreras av institutioner i Nordiska ministerrådets regi. Dessa täcker ett brett spektrum av politikområden, från kultur till miljö, och engagerar ett stort antal medarbetare. Kommittén konstaterar vidare, att även om en del har gjorts, t.ex. en projektportal som erbjuder periodisk avrapportering, finns fortfarande behov att fokusera och prioritera bättre bland projektinitiativen. framhåller att nordisk nytta, ändamål, transparens och uppföljning bör ledsaga all projektinitiering och projekthantering i ministerrådet. bör företa en mer kritisk genomgång av projekten och utvärdera om man har nått de politiska målen eller andra mål som satts upp. Avslutningsvis konstaterar kommittén att ministerrådets definition av projekt är mycket bred. Ett projekt bör vara en aktivitet eller ett arrangemang som har en tidsbegränsning, och kommittén anser att ministerrådet bör se över sin definition. kommer att granska ministerrådets, rådets och kulturfondens räkenskaper. Även 2009 kommer kontrolluppgiften att avse en granskning av ministerrådets projektverksamhet, bl.a. kommer kommittén att följa upp rekommendationen . Det parlamentariska Östersjösamarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i samt att påverka regeringarna i utvecklingen av Östersjösamarbetet. På finns en förhoppning att visionen om ett gränslöst också ska omfatta . Det parlamentariska Östersjösamarbetet äger rum inom ramen för den parlamentariska (BSPC) i vars ledning är representerat. Medlemmar i den permanenta parlamentariska kommittén har varit riksdagsledamöterna () och (). valdes till kommitténs ordförande vid den 16:e parlamentariska i . Vid beslöts att konferensen skulle äga rum i ; har representerat det svenska värdskapet i den permanenta kommittén. Den parlamentariska arrangerades och äger rum en gång . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer samt ett stort antal frivilliga organisationer. Konferensen behandlar viktiga problemställningar i , som miljö, arbetsmarknad, välfärd och sjösäkerhet. Samarbetet är också ett viktigt instrument i samverkan med och bidrar till ett ökat informationsutbyte och kontaktnätsbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Till den parlamentariska utser för varje mandatperiod en delegation bestående av fem ledamöter. Innevarande mandatperiod är den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för alliansen och två för oppositionen. De fem ledamöterna utses inför varje konferens av partigrupperna. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ och består av tio parlamentariker: från två, en, en, två, en, två och från konferensens värdland en. Kommittén möts cirka . Kommitténs mandat är att förbereda den årliga i samarbete med värdlandet och att följa upp den parlamentariska resolutioner. I detta arbete har kommittén ett nära och gott samarbete med Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ för samarbetet mellan . En utvidgad kommitté där samtliga deltagande länders parlament är representerade träffas . Riksdagsledamot () är representant i den utvidgade kommittén. Den 17:e parlamentariska ägde rum i med deltagande av över 200 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer. Konferensen öppnades av talman . Från deltog (), (), (), (), () och (). Därutöver deltog (), (), () och () som representanter för . Huvudtemat för konferensen var Energieffektivitet i klimatförändringens spår. Konferensens olika sessioner tog upp Östersjösamarbete, klimatförändringar, energisäkerhet, övergödning samt arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor. Konferensen avslutades med att deltagarna, efter stor diskussion i redaktionskommittén och i plenum, ställde sig bakom en resolution (bilaga 4). Vid konferensen berördes EU:s planerade Östersjöstrategi och vikten av att denna sammankopplas med den nordliga dimensionen. Den parlamentariska har därefter utarbetat ett yttrande till Europeiska kommissionen med synpunkter på strategin, bl.a. om behovet av samordning för att undvika dubbelarbete. I yttrandet understryks också vikten av att genomföra handlingsplanen för som antogs 2007. Vidare anförs vikten av att stärka energisamarbetet och att utveckla en flexibel och säker arbetsmarknad. Den 18:e parlamentariska äger rum i den 30 augusti1 under danskt värdskap. Temat för konferensen är ännu inte beslutat, men i den resolution som antogs vid konferensen i beslöts att en för gemensam arbetsgrupp för energi och klimatfrågor skulle tillsättas. En sådan arbetsgrupp har inlett sitt arbete, och från riksdag deltar riksdagsledamot () och från riksdagsledamot (). Arbetsgruppen förväntas presentera sin slutrapport vid den 18:e parlamentariska . beslöt också att en gemensam arbetsgrupp för arbetsmarknad och social välfärd skulle tillsättas; även den gruppen ska lämna sin slutrapport vid den 18:e parlamentariska . Riksdagsledamot () är representant i arbetsgruppen, och för deltar (). 9 Den arktiska parlamentarikerkonferensen Grunden för det arktiska parlamentarikersamarbetet har sedan samarbetet startade varit miljöfrågor och effekterna av klimatförändringen. har samarbetet även fokuserat på den civila säkerheten i regionen och befolkningens hälsotillstånd. Det ökande intresset för den arktiska regionen såväl i de nationella parlamenten som i har återspeglats i arbetet inom ramen för det arktiska parlamentarikersamarbetet. Den första konferensen hölls 1993 i . Den arktiska parlamentarikerkonferensen, SCPAR (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region), utgörs av delegationer utsedda av parlamenten i , , , , , , och samt . Konferensen arrangeras i något av medlemsländerna. Den 8:e arktiska parlamentarikerkonferensen ägde rum i , . har ingen permanent arktisk delegation utan utser för varje konferens en delegation bestående av fem ledamöter enligt den partipolitiska fördelning som fastslås av riksdagsstyrelsen för varje mandatperiod. Innevarande mandatperiod är den partipolitiska fördelningen tre för alliansen och två för oppositionen. Den arktiska parlamentariska samarbetskommittén, SCPAR () bildades och är det organ som upprätthåller arbetet och verkställer besluten mellan konferenserna samt förbereder nästa konferens. Kommittén följer arbetet inom på nära håll i egenskap av observatör. I kommitténs möten deltar även representanter för ursprungsbefolkningarna samt observatörer. Svensk medlem i den arktiska parlamentarikerkommittén är för mandatperioden (), svensk suppleant är (). Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (SCPAR) Kommittén har ägnat särskild uppmärksamhet åt hälsosituationen i den arktiska regionen, förberedelserna inför med fokus på den arktiska regionen samt EU:s nya nordliga dimension och det ökande intresset för arktiska frågor inom såväl som kommissionen. Kommittén har vidare följt arbetet inom genom nära kontakter med ordförandelandet . Vid kommitténs möte i fick tillsammans med styrelseledamot , Samiskt parlamentariskt råd, i uppdrag att föreslå ett antal konkreta politiska åtgärder för att åstadkomma en positiv utveckling av levnadsvillkoren och särskilt alkohol- och drogsituationen i regionen. Rapporten presenterades vid kommitténs möte i och resulterade i ett antal rekommendationer i konferensresolutionen. I samband med kommitténs möte i arrangerades ett gemensamt seminarium med . Syftet med seminariet var att stimulera dialogen om mellan akademiker och politiker. Teman för seminariet var dels anpassning till klimatförändringen, dels det legala ramverket kring . 8:e arktiska parlamentarikerkonferensen i Den 8:e arktiska parlamentarikerkonferensen ägde rum i , , och samlade drygt hundra deltagande parlamentariker, experter och representanter för urbefolkningen i den arktiska regionen. delegation till konferensen bestod av (), (), (), (), i (s) samt () som delegationsledare i egenskap av svensk medlem i SCPAR. Konferensen öppnades av senator , medlem i SCPAR; även guvernör hälsade konferensen välkommen. Huvudfrågorna vid konferensen var den politiken för , hälsotillståndet i regionen, anpassning till klimatförändringen samt alternativa energikällor. Konferensen antog, efter hårda diskussioner mellan och i redaktionskommittén (drafting committee), en resolution på områdena människors hälsa i , utveckling av en arktisk policy för sjösäkerhet, anpassning till klimatförändringen samt utveckling av förnybara energikällor. Resolutionen riktar sig till regeringarna i de arktiska länderna, samt EU:s institutioner. Slutdokumentet från konferensen återfinns i bilaga 3. En rapport från konferensen har utarbetats; rapporten och inledningsanföranden från konferensen finns publicerade på . Nästa arktiska parlamentarikerkonferens äger rum i . Teman för konferensen kommer att fastställas av SCPAR. svenska delegation vald , fyllnadsval Kultur- och utbildningsutskottet fr.o.m. , fr.o.m Kultur- och utbildningsutskottet Kultur- och utbildningsutskottet, (), ersatte (), ersatte Fremstillinger, rekommandationer og interne beslut Fremstillinger vedtatt av Presidiet januaroktober 2008 1/2008 1 Bekæmpelse af røveri og overfald af vognmænd i (A 1424/medborger) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer at der sker en styrket koordination mellem regioner og mellem de nordiske lande i øvrigt for at komme disse overfald og røverier til livs 2/2008 2 Politiindsats for vognmænds sikkerhed i (A 1424/medborger) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at afsætte midler til en nordisk plan om sikre hvilepladser og en bedre politiindsats mellem de nordiske lande på området 3/2008 3 Insatser för att stödja projektutveckling inom ramen för handlingsplan (A 1444/presidiet) rekommenderar de nordiska ländernas regeringar