frsrdg · GW04ER1 · 2009-03-10 00:00:00 — Årets session inleddes med att debattera Kosovos framtida status (dok. 11472, rek. 1822, res. Kosovos oreglerade status har ansetts hämma den ekonomiska utvecklingen inte bara i Kosovo utan även i andra länder på västra . Beslutet om Kosovos framtida status var en ytterst känslig fråga som inbegriper både juridiska aspekter och mänskorättsaspekter. En förutsättning för en stabil utveckling på västra var att och andra rättsliga instrument tillämpades i Kosovo samt att flyktingarnas och tvångsförflyttades situation löstes på ett hållbart sätt. Det finns ett brådskande behov av att säkerställa att standard för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet efterlevs i Kosovo. skulle kunna ge ett värdefullt bidrag till Kosovos demokratiska utveckling. Församlingen beklagade att Kosovos status inte hade kunnat lösas. Även efter en överenskommelse om Kosovos nationella status skulle en stark närvaro av det internationella samfundet vara nödvändig och god internationell samordning krävas. För att belysa problemet med den instabila och osäkra situationen i Kosovo efter självständighetsdeklarationen tog den svenska Europarådsdelegationen initiativ till att vid aprilsessionen hålla en aktuell debatt om Kosovo. Situationen behövde behandlas ytterst varsamt, sade delegationen i sin motivering. En aktuell debatt utmynnar inte i ett uttalande utan syftar endast till att lyfta fram ett akut problem. inledde debatten genom att säga att syftet med den aktuella debatten var att bekräfta engagemang för att förbättra förhållandena för Kosovos invånare. Kosovos självständighetsdeklaration ställde inför en politisk utmaning. Det är väsentligt att normer om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer efterlevs i Kosovo. Därigenom garanteras Kosovos invånare tillträde till kontrollmekanismer. Det politiska utskottet utsåg till rapportör för att utarbeta en rapport om mänskliga rättigheter och demokrati i Kosovo. I uppdraget ingår att övervaka att Kosovos invånare omfattas av det demokratiska systemets olika komponenter. 4.2.3 demokratiska institutioner Vid junisessionen debatterade församlingen som brådskande ärende den senaste utvecklingen av demokratiska institutioner (dok. 11660, res. Församlingen tog klar ställning emot försöken att via domstolsbeslut förbjuda största parti, AKP. Författningsdomstolen skulle besluta i frågan . Oberoende av utfallet i rättegången mot det regerande partiet påverkade processen på ett allvarligt sätt den politiska stabiliteten i landet, menade parlamentarikerna. Församlingen betonade vikten av att maktutövande institutioner respekterar varandras befogenheter. Politiska reformer för att åstadkomma en modern demokrati behöver genomföras med gemensamma insatser. Församlingen krävde vidare en genomgripande genomgång av lagen om politiska partier och påpekade att behovet av en ny konstitution är uppenbart. Församlingen avsåg att intensifiera dialogen med genom att granskningsutskottet noga följer den demokratiska utvecklingen. Enligt var debatten mycket aktuell. En fällande dom mot landets största parti skulle innebära en demokratisk katastrof och flytta tillbaka utveckling med några decennier. Partier måste tillförsäkras en stark ställning i en demokrati. Bara i mycket exceptionella fall får partier upplösas. Vid ett besök i hade fått möjlighet att med politiska ledning och oppositionens representanter diskutera behovet av flera demokratiska reformer. Bland dessa var en sänkning av tröskeln för representation i parlamentet () och ändring av konstitutionens paragraf 301. Det var uppenbart att det fanns krafter som hämmar utvecklingen i landet. Särskilt oroande var att oppositionspartiet ofta spelar på dessa strängar. Bakom den pågående krisen fanns även frågan om huvuddukar. Religiösa frågor och politik bör hållas isär, betonade . beklagade i sitt debattinlägg den utveckling som skett i . Om respekterar normer och värderingar räknade med att landet kan lösa de akuta problemen. 4.2.4 Vid höstsessionen var situationen på på församlingens dagordning (dok. 11699, 11727, res. När Cypernfrågan debatterades var församlingen djupt besviken över att inte röstade för Annanplanen om öns återförenande. gav situationen anledning till viss optimism. Sedan valdes till republikens president verkade det vara en realistisk möjlighet att upphäva delning och återförena landet. Christofias tillsammans med den turkcypriotiska ledaren har visat ett starkt engagemang för att uppnå en lösning på öns delning. Båda talade inför församlingen vid sessionen. De återupptagna förhandlingarna mellan de två cypriotiska ledarna hade, enligt församlingen, redan visat resultat som gagnar alla cyprioter. Fortsatta förhandlingar utgjorde den bästa möjligheten att få slut på delning. Ytterligare förtroendeskapande åtgärder från de politiska makthavarna och det civila samhället på båda sidorna av ön efterlystes. expertis och erfarenhet stod till förfogande för att skapa förtroende och underlätta det praktiska samarbetet mellan två delar. önskade att och presidenter skulle dra lärdom av det ledarskap de cypriotiska ledarna visat för att uppnå en lösning på delning. Det är naturligt att stora förväntningar på att lösa en konflikt sätter press på förhandlarna. Men frågan tillhörde inte enbart de grekiska och turkiska delarna av . Konstruktivt samarbete förutsattes även från och sida. sade sig dock vara besviken på den turkcypriotiska ledarens anförande inför församlingen eftersom han verkade koncentrera sig enbart på problem. Det handlade om möjligheter och ett givande och tagande från alla berörda. 4.2.5 inför Trots protester från en del ledamöter beslutade församlingen vid junisessionen att debattera situationen i (dok. 11654, res. Motståndarna menade att medlemsländernas egna brister i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati borde stå i fokus innan blicken vänds mot omvärlden. Debatten motiverades med att är ett grannland till . Därför är relationen till liksom roll i världen viktiga frågor. Det politiska utskottets rapport handlade också om en ökad dialog med för att främja värderingar i landet. Det skulle kunna öppna för en möjlighet att ges observatörsstatus förutsatt att landet gör framsteg på dessa områden. Parlamentarikerna menade att gjort stora framsteg när det gällde ekonomi och internationella relationer. Stora brister fanns dock i fråga om de grundläggande rättigheterna. Församlingen uppmanade att engagera sig i en öppen dialog med och dess medlemsstater för att hitta lösningar på gemensamma problem. Resolutionen betonade även vikten av att genomföra långsiktiga strategier när det gällde demokrati och mänskliga rättigheter. uppmanades även fortsätta en dialog med och att sätta stopp för övergreppen mot MR-aktivister. I debatten höjdes röster med krav på hårdare kritik mot och dess relation till , och det rådde delade meningar om huruvida invigningen av skulle bojkottas eller ej. I egenskap av ordförande i det politiska utskottet sade att debatten visade att det fanns ett behov av dialog med , trots att regimen var bland de mest odemokratiska i världen. Det var just därför viktigt att använde sitt inflytande. Dialogen skulle fokusera på mänskliga rättigheter och särskilt yttrandefrihet och avskaffandet av dödsstraff. Han rådde alla närvarande vid att bära en knapp med engelsk och kinesisk text demokrati och mänskliga rättigheter. 4.2.6 Situationen i de centralasiatiska republikerna Vid januarisessionen debatterade församlingen situationen i , dvs. , , och Usbekistan (dok. 11460, rek. 1826, res. Dessa länder har haft enorma svårigheter med de utmaningar som följde en övergång från auktoritära styre mot demokrati, marknadsekonomi och integration i det internationella samfundet. Utvecklingen har varierat från land till land från begränsade förbättringar till fullständigt misslyckande. Makten fortsätter att vara koncentrerad och effektiv demokratisk kontroll av dem som utövar makt saknas. Vidare konstaterades att de demokratiska institutionerna är svaga. Vid tredje toppmöte underströks vikten av att ägnar sig åt interkulturell dialog med rådets grannregioner. De mänskliga rättigheterna är grunden för en sådan dialog. Församlingen ansåg att det är i intresse att främja stabilitet och fungerande styrelsesätt i och efterlyste konkreta åtgärder från ministerkommittén för att följa upp åtagandet från det tredje toppmötet. 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 4.3.1 FN:s säkerhetsråds och EU:s svartlistor har församlingens bevakning av CIA:s aktiviteter för att bekämpa terrorism bl.a. genom att etablera hemliga fängelser i väckt uppmärksamhet i internationella medier. Behovet av ökad demokratisk kontroll av säkerhetstjänster har därmed aktualiserats. Som ett led i församlingens bevakning av ärendet debatterades vid januarisessionen det juridiska utskottets rapport om svartlistning av terrorister som och EU gjort (dok. 11454, rek. 1824, res. Terrorism kan och måste bekämpas men med medel som respekterar och upprätthåller de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer, fastslog församlingen. Internationella institutioner som t.ex. FN och EU borde föregå med gott exempel. I stället för allmänna sanktioner föredrog församlingen riktade sanktioner. Sådana åtgärder måste tillämpas med respekt för och den internationella överenskommelsen om civila och politiska rättigheter. Församlingen uppmanade ministerkommittén att ta upp frågan om svartlistor med och för att åstadkomma en överklagandemekanism när det gäller FN:s och EU:s sanktioner. Enligt är granskningen av terrorbekämpningen en viktig uppgift för församlingen. Hon höll med rapportören om behovet av nya sätt att bekämpa terrorismen dock utan att kränka grundläggande mänskliga rättigheter. Oskyldigt utpekade måste få ersättning för de förluster och skador de utsatts för, krävde . kommenterade församlingens debatt i och sade att personer som förts upp på FN:s terroristlista måste få sin sak prövad av en domstol. Listan bestod av 370 personer som belagts med reseförbud och fått sina bankkonton frysta. En svensk medborgare misstänkt för samröre med var med på listan. 4.3.2 Val av nya domare Vid val av nya domare till fäster församlingen stor vikt vid kandidaternas erfarenhet av arbete med MR-frågor och vid genusbalansen i domarkåren. har församlingen krävt att både män och kvinnor ska finnas representerade bland de tre kandidater som regeringarna föreslår. I ett yttrande har dock slagit fast att riktlinjen inte är förenlig med . Vid höstsessionen tog församlingen därför ett steg tillbaka från principen och beslutade att hädanefter i undantagsfall kan även listor som består av kandidat av enbart ett kön behandlas (dok. 11682, 11718, res. deltog i debatten på socialistgruppens kvinnliga delegaters vägnar och gick emot förslaget med motivering att det syftade till att luckra upp församlingens egna riktlinjer vid val av nya domare. Jämställdhet mellan kvinnor och män handlar om makt och uppnås inte automatiskt. För att göra framsteg på jämställdhetsområdet krävs politisk vilja. Ett medlemsland som inte förmår presentera en jämställd kandidatlista kan inte ha gjort sitt yttersta, menade . Det är inte acceptabelt att hälften av medborgare utesluts från möjligheten att kandidera till domarposten. 4.3.3 Tillgång till offentliga handlingar Vid höstsessionen debatterade församlingen ministerkommitténs förslag till en ny konvention som ska öka medborgarnas insyn i offentliga handlingar (dok. 11631, 11698, yttr. Utgångspunkten för förslaget var att alla allmänna handlingar är offentliga och att undantag endast får göras av hänsyn till speciella intressen som ska preciseras i nationell lag. I sitt yttrande välkomnade församlingen konventionsutkastet som det första internationella juridiskt bindande instrument som erkänner medborgares rätt att få tillgång till officiella handlingar. En myndighetskultur som präglas av öppenhet är ett grundläggande kännetecken för ett väl fungerande styrelseskick. Öppenhet är också en indikator på ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle, menade församlingen men ansåg dock att utkastet innehöll brister som borde åtgärdas. Därför rekommenderade parlamentarikerna att ministerkommittén återremitterade konventionsutkastet till den berörda styrkommittén för omarbetning. , som deltog i debatten på SOC-gruppens vägnar, ansåg att offentlighetsprincipen underlättar demokratiskt åsiktsbyte och därmed bidrar till att legitimera beslutsfattandet och effektivisera den offentliga förvaltningen. 4.3.4 Missbruk av brottmålsväsendet i Vid aprilsessionen debatterade församlingen missbruk av brottmålsväsendet i (dok. 11464, rek. 1832, res. Församlingen har följt utvecklingen i då landet ansökte om medlemskap i . Den rådande situationen i har inte föranlett någon förändring i församlingens politik gentemot landet. ansökan om särskild gäststatus har inte aktualiserats. Ansvaret ligger, enligt församlingen, helt på den nuvarande regimen. Det odemokratiska förfarandet vid presidentvalet och den våg av hotelser, våld och förföljelse som drabbat vitryska demokratiska krafter både före, under och efter valet har fördömts av församlingen. Valet var inte fritt och rättvist och således återspeglade valresultatet inte det vitryska folkets faktiska vilja. Församlingen välkomnade att flera politiska fångar hade frigivits i . Trakasserier av regeringskritiska krafter fortsatte dock bl.a. genom att med svepskäl godtyckligt fälla domar mot företrädare för oppositionspartier, frivilligorganisationer och oberoende medier. är det sista landet i där dödsstraff förekommer. Församlingen sade sig dock vara övertygad om att utvecklingen i kommer att vända. Därför var det viktigt att fortsätta att stärka stödet till de politiska fångarna och det civila samhället i för att den vägen verka för en demokratisering av landet. 4.4 Ekonomiska frågor 4.4.1 och världsekonomin fungerar som parlamentariska dimension. Sju av trettio medlemsländer ingår inte i , men deras parlamentariska delegationer har rätt att delta i den årliga debatten om aktiviteter. Parlamentariker från , , och samt generalsekreterare medverkade vid höstsessionen i den utvidgade församlingens årliga debatt om och världsekonomin (dok. 11687, 11697, 11712, 11719, res. Årets debatt ägde rum vid då den globala finansiella krisen skärptes. var det ekonomiska utskottets rapportör och inledde debatten. Finansmarknaden bör präglas av insyn och öppenhet, god och pålitlig informationsgivning och bättre beredskap för krishantering, sade Lilliehöök. Hastigt hopkomna regleringar kan göra mer skada än nytta, leda till sämre ekonomisk utveckling och därmed drabba både företag och konsumenter. Den finansiella krisen har visat att utbildning på det finansiella området behövs över hela linjen från små pensionssparare till storinvesterare. De ekonomiska utsikterna hade försämrats sedan förra årets avstämning och visade framför allt på en betydligt svagare situation i till följd av krisen inom finanssektorn och bostadsmarknaden. Förtroendet för regeringarnas förmåga att genom adekvata åtgärder säkra medborgarnas ekonomiska trygghet och finansiella tillgodohavanden har underminerats. Mot bakgrund av akut behov av reglering av de finansiella marknaderna uppmanade den utvidgade församlingen att tillsammans med andra internationella aktörer, såsom IMF, utan dröjsmål ta itu med detta. Den ekonomiska och finansiella instabiliteten skulle kunna störa även den politiska stabiliteten, inte minst i de fattigaste av världens länder där matbrist redan lett till demonstrationer och oroligheter. Krisen kan dessutom leda till ökade okontrollerade migrationsflöden. Därför vädjade den utvidgade församlingen till medlemsländer att öka biståndet till de hårdast utsatta länderna. Enligt den utvidgade församlingen spelar migration en betydande roll i OECD-områdets ekonomier och kommer att göra så även framöver. Migrationen påverkar självklart också de länder som invandrarna kommer ifrån. Det är väsentligt att invandrare integreras i värdlandet, både i samhället och på arbetsmarknaden. Diskussioner om medlemskap i för , , , och avancerar, vilket välkomnades av parlamentarikerna. Dessutom uppmanades att stärka sin dialog med , , , och . verksamhet för hållbar utveckling fick församlingens stöd. När det gäller globala miljöhot underströk församlingen behovet av att stora tillväxtekonomier, särskilt , , och , konkret motverkar den ökade miljösförstöring som är förknippad med den ekonomiska utvecklingen. 4.4.2 I junisessionens dagordning ingick traditionsenligt en debatt om Europeiska återuppbyggnads- och () verksamhet (dok. 11630, res. Trots att demokratiska och marknadsorienterade reformer har vunnit terräng och på ett påtagligt sätt bidragit till bättre levnadsstandard för miljoner européer återstod mängder av problem som krävde fortsatt engagemang. Bland de 29 länder där är verksamt behöver ett antal grannländer, t.ex. och de centralasiatiska länderna, nya externa insatser. Församlingen uttalade sig uppskattande om den regelbundna dialogen om sociala, politiska och ekonomiska aspekter på bankens verksamhet. På detta sätt sprids värdefulla kunskaper om bankens arbete på nationell och internationell nivå. Församlingen menade att är mer än en bank. Det är en institution med ett unikt uppdrag och bistår människor och länder som söker efter demokratisk identitet och större roll på den globala scenen. förmodades att fatta ett beslut om ansökan om stöd. Ett positivt beslut skulle innebära att banken därmed utvidgar sin verksamhet till områden som avviker från det kärnuppdrag som gällt övergångsländer. Församlingen sade sig lita på att banken noggrant analyserar huruvida ansökan kan beviljas utan att göra avkall på bankens engagemang i mindre utvecklade länder. 4.4.3 Ökande turism Vid aprilsessionen debatterade församlingen en rapport om hållbar utveckling och ökande turism (dok. 11539, 11561, 11580, rek. Antalet turister i förväntas bli fördubblat . Turism är en viktig näringsgren men också en faktor som bidrar till ömsesidig förståelse människor emellan. Dessa kontakter underlättar även spridandet av gemensamma europeiska värderingar till andra kontinenter. framförde kulturutskottets syn på rapporten. Han höll med rapportören om att turism bidrar till ökat samförstånd mellan folk. I många länder är turism en betydande del av näringslivet. efterlyste samarbete mellan alla berörda parter för att hitta den rätta balansen mellan att främja turism och skydda kulturarvet och den känsliga naturen. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar presenterade utskottets synpunkt på rapporten. Turism på landsbygden behöver utvecklas, men det måste ske på ett sätt som inte äventyrar miljön. En annan viktig aspekt är att turismens infrastruktur och besöksmål görs tillgängliga även för personer med funktionshinder. 4.5 Kultur, utbildning och vetenskap 4.5.1 Medier och demokrati Två rapporter från kulturutskottet debatterades gemensamt vid höstsessionen. Den ena handlade om mediernas ställning i en demokrati (dok. 11683, rek. 1848, res. 1636) och den andra om främjandet av mänskliga rättigheter genom lärarutbildning (dok. 11624, rek. Rätten att fritt uttrycka sina åsikter är fundamental i en demokrati. standard för press- och yttrandefrihet är stadgad i paragraf 10. Den handlar om åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida information och tankar utan myndighetsinblandning. För att medborgare ska kunna ta ställning och fatta självständiga beslut spelar tillgången till olika informationskällor en central roll. Församlingen uppmanade de nationella parlamenten att regelbundet analysera mediernas situation. konstaterade att Internet har skapat ett helt nytt medielandskap. För att öppna en blogg behövs ingen särskild utbildning. Tack vare denna utveckling har det blivit svårare att dölja missförhållanden i samhället. Den har dock medfört nya problem, och därför var det ett bra förslag att de nationella parlamenten regelbundet analyserar mediesituationen. För god publicistisk sed har chefredaktörerna ett stort ansvar. Det svenska grundlagsfästa förbudet att efterforska nyhetsmediers källor borde genomföras även i andra länder, menade . 4.5.2 Sport och idrott Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om behovet av att bevara den europeiska sportmodellen (dok. 11467, res. Idrottsrörelsen i tillämpar också normer, något som kallas den europeiska sportmodellen. Den handlar om en demokratisk mall för att försäkra att sport även fortsättningsvis förblir tillgänglig för alla. antidopningskonvention (CETS 135) utgör en del av den europeiska sportmodellen. sade i sitt debattinlägg att ungefär sex av tio européer på något sätt är engagerade i idrott och sport. underströk vikten av idrottsrörelsens oberoende ställning. Den europeiska sportmodellen skiljer amatörsporten från den yrkesmässiga sporten. Sport när den är som bäst har många positiva effekter: Den gynnar tolerans och etiska spelregler och bidrar till god hälsa. Dock finns även mörka sidor förknippade med idrott såsom läktarvåld, dopning och rasism. 4.6 Befolknings- och flyktingfrågor 4.6.1 Migration och det demokratiska deltagandet om åtgärder för att förbättra invandrares deltagande i demokratiska beslutsprocesser utgjorde en del av underlaget för församlingens debatt vid junisessionen som handlade om demokratins tillstånd i (dok. 11625, rek. 1840, res. Enligt Internationella migrationsorganisationen (IOM) finns det över 64,1 miljoner invandrare i . Dessvärre är invandrarnas deltagande i demokratiska processer och i samhällslivet lågt. Integrationen i samhället gynnar det demokratiska deltagandet. Men det krävs politisk vilja för att stimulera invandrares intresse av att aktivt delta i den demokratiska processen och därigenom öka deras möjligheter att påverka de beslut som styr samhället. Församlingen ansåg att det behövs en kartläggning av de faktorer som försvårar sådant deltagande. Det är av särskild vikt att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och intolerans i . Församlingen uppmanade EU att stödja projekt som främjar integration och invandrarnas deltagande i samhällsprocesser. inledde sitt debattinlägg med att redogöra för situationen i kommun som har tagit emot flera irakiska flyktingar än och tillsammans. Befolkningen i utgörs till av invandrare. Integration är en utmaning som berör flera än invandrarna själva. Möjligheten att få ett arbete spelar en avgörande roll i integrationsprocessen. 4.6.2 Migrationsflöden i södra det ständiga utskottets möte i debatterade parlamentarikerna två rapporter: båtflyktingar (dok. 11688, rek. 1850, res. 1637) samt Migration och mobilitet i Eurasien (dok. 11747, rek. 1852, res. Församlingen har i flera sammanhang konstaterat att migrationen är ett av 2000-talets viktigaste politiska problem och uttryckt särskild oro för en ökad irreguljär invandring, människosmuggling och -handel, integrationsproblem och förekomsten av främlingsfientlighet. har en central roll när det gäller att garantera irreguljära invandrares, flyktingars och asylsökandes rättigheter vid ankomst vid södra kuster. Invandrares humanitära behov behöver tillgodoses. () och MR-kommissarien har genom sina granskningar av medlemsländerna viktiga roller i detta sammanhang. Parlamentarikerna underströk behovet av att alla länder garanterar en viss lägsta standard vid flyktingmottagningen och att ansvaret för denna delas emellan länderna. Även ursprungsländerna är i behov av assistans bl.a. för att underlätta återvändandet. Det är viktigt att sprida information om legala migrationsmöjligheter. Rapporten om migrationen i den euroasiatiska regionen konstaterade att , , och var huvudsakliga destinationer och transitländer i regionen där migrationsflöden från är ett nytt fenomen. I fanns uppskattningsvis en miljon kineser, även om antalet officiella uppehållstillstånd 2007 angavs vara 230 000. Den kinesiska invandringen är huvudsakligen irreguljär och utgör därmed en särskild utmaning.