frsrdg · GW04RRS16 · 2009-01-21 00:00:00 — styrelses redogörelse angående stöd till start av näringsverksamhet har granskat effekterna av det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet. I granskningen har även ingått att undersöka om och hur stödet har följts upp och utvärderats av regeringen och Arbetsförmedlingen. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten till start av näringsverksamhet ett framgångsrikt program (RiR 2008:24). granskning visar att stöd till start av näringsverksamhet har haft övervägande positiva effekter. En central slutsats i granskning är att kunskapen om vilka effekter programmet stöd till start av näringsverksamhet har är bristfällig. Granskningen visar också att det gjorts få effektstudier av stödet. Den bristande kunskapen har gjort det svårt att bedöma om programverksamheten bedrivs effektivt och i enlighet med de intentioner som och regeringen hade när stödet till start av näringsverksamhet beslutades. Regeringen bör enligt generellt skaffa sig bättre kunskap om effekterna av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Utan sådan kunskap är det inte heller möjligt att lämna en relevant återrapportering till om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Enligt har programmet gett goda sysselsättningseffekter jämfört med alternativet att vara öppet arbetslös eller att ta del av andra arbetsmarknadspolitiska program. Programmet stöd till start av näringsverksamhet har även bättre effekter på sysselsättningen än det numera nedlagda allmänna anställningsstödet. Granskningen visar enligt styrelsen på behovet av en fördjupad kunskap om effekterna av stödet till start av näringsverksamhet. Styrelsen förutsätter att de rekommendationer och slutsatser som ger i rapporten kommer att utgöra ett värdefullt underlag för regeringen och Arbetsförmedlingen i det fortsatta arbetet med att utveckla och förbättra uppföljningen och redovisningen av stödets sysselsättningseffekter. Uppföljning och utvärdering av stödet7 överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () och (). har granskat effekterna av det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet. I granskningen har även ingått att undersöka om och hur stödet har följts upp och utvärderats av regeringen och Arbetsförmedlingen. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten till start av näringsverksamhet - ett framgångsrikt program (RiR 2008:24). Det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet startades och har varit en del av arbetsmarknadspolitiken . Inledningsvis var det en försöksverksamhet, som 1987 övergick till att bli ett permanent program. har programmet i genomsnitt kostat och drygt 10 000 programperioder har påbörjats . Volymerna har emellertid minskat successivt , och har kostnaden och programvolymen nästan halverats jämfört med genomsnittet för perioden 19992006. Målgruppen är arbetslösa, eller personer som riskerar att bli arbetslösa, som vill starta företag. De ska vara inskrivna vid Arbetsförmedlingen för att få ta del av stödet. Stödet ska ges i längst och fungera som ett tillfälligt tillskott till deltagarens försörjning i näringsverksamheten. I särskilda fall kan stödet förlängas, det gäller vid sjukdom eller om något tillstånd från någon myndighet har försenats. En förutsättning för att den arbetssökande ska beviljas stöd är att verksamheten bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge varaktig sysselsättning åt den arbetssökande. Vidare ska Arbetsförmedlingens verksamhet generellt utformas så att den inte snedvrider konkurrensförutsättningarna på arbetsmarknaden och att den inte bidrar till att arbetstillfällen trängs undan, såvida det inte kan anses arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Stöd till start av näringsverksamhet får slutligen inte lämnas för verksamheter inom jordbruk och transportsektor, med undantag för viss taxiverksamhet. Syftet med granskning har varit att undersöka såväl positiva som negativa effekter av stöd till start av näringsverksamhet. har studerat effekter på utflödet från arbetslöshet till sysselsättning och dödviktseffekten, det vill säga, att vissa deltagare som fått stöd skulle ha startat verksamhet även utan stödet. har även försökt studera stödets konkurrenssnedrivande effekter. Med detta avses minskad efterfrågan på arbetskraft för företag utan stöd som en följd av konkurrensen från företag med stöd. I granskningen har också ingått att undersöka i vilken mån stödets effekter har följts upp och utvärderats av regeringen och arbetsförmedlingen. Den övergripande revisionsfrågan som ställt i granskningen är om stöd till start av näringsverksamhet är ett effektivt arbetsmarknadspolitiskt program och om uppföljningen och utvärderingen av programmets effekter har skett på ett ändamålsenligt sätt. Frågan har delats upp i följande delfrågor: Är stödet effektivare än öppen arbetslöshet? I vilken utsträckning förekommer dödviktseffekter? I vilken utsträckning förekommer konkurrenssnedvridning? Har regeringen och Arbetsförmedlingen följt upp och utvärderat program- mets effekter och har i så fall uppföljningen och utvärderingen varit ändamålsenlig? har använt sig av flera olika metoder i granskningen. har bland annat med hjälp av SCB genomfört en enkät till ett urval av deltagare i stödet samt gett i uppdrag att genomföra en studie för att mäta stödets positiva och negativa effekter. Stödet jämfört med öppen arbetslöshet och andra program Granskningen visar enligt att stöd till start av näringsverksamhet har goda sysselsättningseffekter jämfört med alternativet att vara öppet arbetslös eller att ta del av andra arbetsmarknadspolitiska program. Stöddeltagarna övergick till reguljära arbeten både i större utsträckning och i snabbare takt än jämförelsegruppen. Den genomsnittliga effekten av att ha fått stödet var högre sannolikhet att inte vara inskriven vid Arbetsförmedlingen respektive högre . Vidare var övergången från Arbetsförmedlingen till reguljära arbeten större för stöddeltagarna, under den sammanlagda uppföljningsperioden jämfört för gruppen arbetslösa. Detta motsvarar en skillnad på till stödets fördel. Deltagare i stödet hade också betydligt kortare sammanlagda inskrivningstider vid Arbetsförmedlingen än med öppet arbetslösa eller deltagare i övriga program, en i stort sett halverad tid för stöddeltagare jämfört med kontrollgruppen som följde efter stödperioden. Iakttagelsen att färre återinskrevs bland stöddeltagarna kan enligt vidare vara en indikation på att dessa fick en fastare förankring på arbetsmarknaden. Stödet i jämförelse med allmänt anställningsstöd Granskningsresultatet visar att deltagare i stöd till start av näringsverksamhet också fick arbete i större utsträckning och i en snabbare takt än deltagare i allmänt anställningsstöd. Effekter har även i detta fall studerats när det gäller förekomsten av och längden på nya arbetslöshetsperioder, då ett av de arbetsmarknadspolitiska målen är att programinsatser ska leda till varaktiga arbeten och kortare framtida arbetslöshetsperioder. Sannolikheten var lägre för att deltagarna i stöd till start av näringsverksamhet kom tillbaka till Arbetsförmedlingen än för deltagare i det allmänna anställningsstödet. Programmet stöd till näringsverksamhet har således bättre effekter på sysselsättningen än det numera nedlagda allmänna anställningsstödet. Stödet har även vissa negativa effekter som stödet framstår som effektivt för deltagarnas framtida sysselsättning har stödet också ett antal negativa effekter. I denna granskning har stödets dödviktseffekter och dess konkurrenssnedvridande effekter undersökts. Dödviktseffekten motsvarar i detta fall andelen deltagare som hade startat företag även utan stöd, det vill säga där staten har subventionerat verksamheten i onödan. Konkurrenssnedvridning kan uppstå när företag med stöd skaffar sig en konkurrensfördel i förhållande till företag inom samma bransch som inte har fått något stöd, vilket i sin tur skulle kunna leda till att de senare trängs undan. anlitade forskare () har inte kunna göra någon tillförlitlig skattning av stödets konkurrenssnedvridande effekter utifrån registerdata, men enkätundersökning indikerar att stödet i vissa fall kan medföra snedvridande effekter på konkurrensen på lokal nivå. Enligt den analys som genomförts i granskningen är stödets dödviktseffekter och enligt den enkätundersökning som ingått . Om den sanna dödvikten ligger närmare den registerbaserade skattningen, vilket enligt förefaller troligt, hade sju till åtta deltagare av sammanlagt tio inte startat näringsverksamhet utan stödet. I den enkätundersökning som genomförts i granskningen uppgav drygt var fjärde deltagare att stödet hade gett dem en fördel gentemot konkurrenterna. Detta behöver, enligt , emellertid inte innebära att det har skett en betydande konkurrenssnedvridning eftersom stödet främst utgjorde en tryggad försörjning för deltagaren. Det finns dock risk för att det i vissa fall förekommer snedvridande effekter på konkurrensen på lokal nivå eftersom det genomsnittliga företaget med stöd bedriver tjänsteproducerande verksamhet på en lokal marknad. Lönekostnaden utgör en stor del av totalkostnaden för tjänsteproducerande företag. Enligt enkäten var verksamma inom en lokal marknad och bland dessa upplevde att marknaden var svag, vilket skulle kunna tyda på få verksamma aktörer. Risken för undanträngning är enligt förmodligen störst på en lokal marknad med få aktörer och i synnerhet för tjänsteproducerande företag. Uppföljning och utvärdering av stödet I förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen står det uttryckt att Arbetsförmedlingen ska analysera, följa upp och utvärdera hur de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. genomgång av framför allt budgetpropositioner visar också att regeringen påtalar negativa effekter av stöd till start av näringsverksamhet såsom undanträngning och snedvridning av konkurrens. Granskningen visar att Arbetsförmedlingen inte har utvärderat effekter av stödet . Lokala uppföljningar av stödet görs, men omfattningen, kvaliteten och dokumentationen varierar mellan förmedlingskontoren. I enkätundersökning tog närmare hälften av deltagarna helt eller delvis avstånd från att Arbetsförmedlingen har följt upp hur deras verksamhet utvecklades. Uppföljningarna görs dessutom främst inom stödperioden, som är . anser att Arbetsförmedlingens uppföljning av stödet bör förbättras, bl.a. genom att uppföljningsperioden förlängs för att man bättre ska kunna avgöra företagens lönsamhet och möjligheter till sysselsättning. Varje programbeslut på Arbetsförmedlingen bygger på kunskaper om den lokala och regionala arbetsmarknaden. Mer enhetliga uppföljningsrutiner med förlängda uppföljningsperioder skulle, enligt , tillsammans med relevanta utvärderingar av stödet, kunna ge handläggaren ett bättre kunskapsstöd för framtida programbeslut. Detta skulle i sin tur kunna medföra såväl att stödets positiva effekter förbättras ytterligare som att dess negativa effekter reduceras. Regeringen har framfört att den arbetsmarknadspolitiska verksamhetens insatser avsevärt ska förbättras, genom att utveckla och prioritera uppföljning och utvärdering inom berörda myndigheter. Regeringen har i regleringsbrev uppdragit att myndigheten ska se till att samtliga program och insatser är uppföljnings- och utvärderingsbara och att dessa ska redovisas i myndighetens årliga programrapport. Enligt regleringsbreven ska Arbetsförmedlingen samråda med () för att se till att de arbetsmarknadspolitiska programmen genomförs och statistikförs så att de blir uppföljnings- och/eller utvärderingsbara. producerar Arbetsförmedlingen en arbetsmarknadsrapport, som bl.a. redovisar programeffekter. Syftet är att beräkna programmens sysselsättningseffekter, det vill säga skatta om deltagarna i större utsträckning fått sysselsättning än vad som skulle vara fallet utan programinsatsen. noterar dock att stöd till start av näringsverksamhet inte redovisas separat utan ingår i en större programgrupp, arbete med stöd. anser att Arbetsförmedlingen bör särredovisa de effekter stöd till start av näringsverksamhet har. Effekterna mäts dessutom , vilket enligt är en för att mer ingående mäta stödets effekter. skaffa bättre kunskap om effekterna av olika arbetsmarknadspolitiska program för att bättre kunna uppfylla och återrapportera målet för arbetsmarknadspolitiken om en väl fungerande arbetsmarknad. rekommenderar även Arbetsförmedlingen att i högre utsträckning prioritera stöd till start av näringsverksamhet bland de arbetsmarknadspolitiska programmen i syfte att effektivisera arbetsmarknadspolitiken. Enligt kan detta ske inom den befintliga anslagsbudgeten för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, erbjuda den beslutande handläggaren ett bättre kunskapsstöd kring arbetsmarknadens funktionssätt och programeffekter i syfte att förbättra stödets positiva effekter och reducera dess negativa effekter, i sitt påbörjade arbete med att mäta programeffekter särredovisa stödet samt att införa än , införa tydliga och enhetliga uppföljningsrutiner med förlängda uppföljningsperioder kring stödet för att bättre kunna besvara frågan om företagens lönsamhet och sysselsättningsmöjligheter. har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i granskningsrapporten till start av näringsverksamhet ett framgångsrikt program (RiR 2008:24) ska överlämnas till som en redogörelse. I anslutning därtill vill styrelsen anföra följande: En central slutsats i granskning är att kunskapen om vilka effekter programmet stöd till start av näringsverksamhet har är bristfällig. Granskningen visar också att det gjorts få effektstudier av stödet. Den bristande kunskapen gör det svårt att bedöma om programverksamheten bedrivs effektivt och i enlighet med de intentioner som och regeringen hade när stödet till start av näringsverksamhet beslutades. Regeringen bör enligt skaffa sig bättre kunskap om effekterna av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Utan sådan kunskap är det inte heller möjligt för regeringen att lämna en relevant återrapportering till om utfallet av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. ger i rapporten flera rekommendationer som syftar till att förbättra uppföljningen och redovisningen av stödets effekter. Bl.a. föreslås att myndigheten i sitt påbörjade arbete att mäta programeffekter bör särredovisa stödet till start av näringsverksamhet och införa längre uppföljningsperioder än nuvarande . Styrelsen noterar att regeringen i budgetpropositionen 2006/07 särskilt uppmärksammat att uppföljning och utvärdering av förmedlingsverksamhetens insatser behöver utvecklas och prioriteras inom berörda myndigheter. I de senare regleringsbreven till AMS och Arbetsförmedlingen har regeringen också uppdragit till myndigheten att göra de arbetsmarknadspolitiska programmen uppföljnings- och utvärderingsbara. Styrelsen konstaterar vidare att programmet har haft övervägande positiva effekter. Stöd till start av näringsverksamhet har goda sysselsättningseffekter jämfört med alternativet att vara öppet arbetslös eller att ta del av andra arbetsmarknadspolitiska program. Programmet stöd till start av näringsverksamhet har även bättre effekter på sysselsättningen än det numera borttagna allmänna anställningsstödet. som stödet framstår som effektivt för deltagarnas framtida sysselsättning har stödet också enligt ett antal negativa effekter. De rekommendationer som ger i granskningsrapporten syftar till att ytterligare förbättra de positiva effekterna och reducera de negativa effekterna av stödet. Granskningen visar enligt styrelsen på behovet av en fördjupad kunskap om effekterna av stödet till start av näringsverksamhet. Styrelsen förutsätter därför att de rekommendationer och slutsatser som presenterar i rapporten kommer att utgöra ett värdefullt underlag för regeringen och Arbetsförmedlingen i det fortsatta arbetet med att utveckla och förbättra uppföljningen och redovisningen av stödets sysselsättningseffekter.