frsrdg · GX04RS4 · 2009-11-24 00:00:00 — Resultatet av granskningen skall, om den inte avsett endast förbere- dande åtgärder, redovisas i en granskningsrapport. Den granskning som avses i 2 § ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitets- revision). Effektivitetsrevisionen ska huvud- sakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, mål- uppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insat- ser för att nå avsedda resultat. Resultatet av granskningen ska, om den inte avsett endast förbere- dande åtgärder, redovisas i en granskningsrapport. vitetsrevisionen enligt 2 § 1 och 37 vitetsrevisionen enligt 2 § 1 och 37 skall lämnas till regeringen. ska lämnas till . visningen för staten skall lämnas till visningen för staten ska lämnas till sen skall lämnas senast en månad Berättelsen ska lämnas senast efter den dag då årsredovisningen en månad efter den dag då årsredo- visningen lämnats till . De viktigaste iakttagelserna vid De viktigaste iakttagelserna vid effektivitetsrevisionen och den årliga effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen skall samlas i en årlig revisionen ska samlas i en årlig rap- Den årliga rapporten skall Den årliga rapporten ska lämnas lämnas till regeringen och . Denna lag träder i kraft . leds av tre riksrevi- sorer. En av riksrevisorerna är riks- revisor med administrativt ansvar och svarar för den administrativa ledningen av myndigheten.Om riksrevisorn med administra- tivt ansvar är förhindrad att fatta beslut i en fråga som denne ska besluta om, och beslutet är bråds- kande, får i första hand den riksrevi- sor som har varit riksrevisor längst tid och i andra hand den riksrevisor som är äldst, fatta beslut i frågan.Vid finns ocksåRiksrevisionens parlamentariska råd.I 8 kap. 12 och 14 §§ riksdagsord- ningen finns bestämmelser om val av riksrevisorer och parlamentariska råd. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1023) med instruktion för dels att 6, 7 och 13 §§ ska upphöra att gälla, dels att 2, 4, 5, 9, 11, 12, 15, 17 och 22 §§ samt rubriken närmast före 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny bestämmelse, 4 a §. 2 §15 leds av tre riksrevi- En av riksrevisorerna svarar för den administrativa ledningen av myndigheten. Vid finns också en styrelse. I 8 kap. 12 och 14 §§ riksdagsord- ningen finns bestämmelser om val av riksrevisorer och styrelse. Riksrevisorerna beslutar gemensamt om fördelningen av granskningsområ- den mellan sig. Riksrevisorerna beslutar inom sina Riksrevisorerna beslutar inom sina råda med varandra. Riksrevisorerna beslutar var för sig i sina granskningsärenden. En riksrevi- sor får uppdra åt en tjänsteman vid att i riksrevisorns ställe avgöra granskningsärenden. 15Senaste lydelse 2003:359. 16Senaste lydelse 2007:88. Riksrevisorernas beslut om gransk- ningens huvudsakliga inriktning skall redovisas i en granskningsplan. Av 12 § lagen (2002:1022) om re- vision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste gransk- ningsärendena skall samlas i en årlig rapport. Den rapporten beslutar riks- revisorerna gemensamt. Riksrevisorernas beslut om gransk- ningens huvudsakliga inriktning ska redovisas i en granskningsplan. Av 12 § lagen (2002:1022) om re- vision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste iakttagel- serna vid effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen ska samlas i en årlig rapport. Den rapporten beslutar riksrevisorerna gemensamt. ansvar beslutar om förslag till an- slag för på statsbud- tivt ansvar beslutar även om årsre- samt om verksamhetens organisation, arbetsordning samt de ekonomi- och organisation, arbetsordning samt de som skall gälla för den egna verk- föreskrifter som ska gälla för den samheten och som inte skall beslutas egna verksamheten och som inte ska av riksdagsförvaltningen enligt 2 § första stycket 2 och 7 lagen enligt 2 § första stycket 2 och 7 lagen (2000:419) med instruktion för riks- (2000:419) med instruktion för riks- dagsförvaltningen eller av riksdags- dagsförvaltningen eller av riksdags- styrelsen enligt 41 § lagen styrelsen enligt 41 § lagen (2006:999) med ekonomiadministra- (2006:999) med ekonomiadministra- tiva bestämmelser m.m. för riksdags- tiva bestämmelser m.m. för riksdags- Enligt förutsättningar som anges i Enligt förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig (1994:260) om får riksrevisorerna gemensamt i särskilda fall besluta att endast ansvar i särskilda fall besluta att svenska medborgare får vara anställ- endast svenska medborgare får vara Vid sammanträde med riksreviso- rerna förs ordet av den riksrevisor som svarar för den administrativa Vid sammanträde med riksreviso- rerna förs ordet av riksrevisorn med administrativt ansvar. 17 Senaste lydelse 2007:88. hon inte är närvarande vid samman- eller hon inte är närvarande vid trädet, förs ordet i första hand av den sammanträdet, förs ordet i första som har varit riksrevisor längst tid hand av den som har varit riksrevisor och i andra hand av den som är äldst. längst tid och i andra hand av den som är äldst. Som riksrevisorernas mening gäller den som två enar sig om eller, vid lika röstetal, ordförandens mening. Endast den som är riksrevisor har rätt att få avvikande mening antecknad. råd följer granskningsverksamheten. verka för samråd och insyn i Riksre- visionens verksamhet. 1.framställningar och redogörel- ser till med anledning av riksrevisorernas beslut i gransk- ningsärenden avseende effektivitets- revisionen och den årliga rapporten samt revisionsberättelserna över årsredovisningen för staten, Riks- banken och Stiftelsen , 2.yttranden till riksrevisorerna över granskningsplan, och 3.årsredovisning och förslag till anslag på statsbudgeten för Riksrevi- sionen. Innan styrelsen beslutar om för- slag till anslag på statsbudgeten skall den inhämta riksdagsförvalt- ningens yttrande över förslaget. Riksrevisorerna ska för Riksrevi- sionens parlamentariska råd redovi- sa arbetet i de viktigaste granskning- arna och hur granskningsplanen följs. Innan ett beslut enligt 4 a § om förslag till anslag på statsbudgeten för fattas ska riksrevi- sorn med administrativt ansvar re- dogöra för förslaget för Riksrevisio- nens parlamentariska råd. Vid skall det finnas en personalansvarsnämnd med den riksrevisor som har det administrati- va ledningsansvaret som ordförande. Nämnden skall därutöver bestå av, förutom personalföreträdarna, de Vid ska det finnas en personalansvarsnämnd med riks- revisorn med administrativt ansvar som ordförande. Nämnden ska där- utöver bestå av, förutom personalfö- reträdarna, de ledamöter som myn- 18 Senaste lydelse 2006:1003. ledamöter som myndigheten utser. Följande frågor skall prövas av per- sonalansvarsnämnden: 1.skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, Följande frågor ska prövas av personalansvarsnämnden: 1.skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, Föreskrifter om arvoden till leda- Föreskrifter om arvoden till leda- möterna och suppleanterna i styrel- sen finns i lagen (1989:185) om tariska råd finns i lagen (1989:185) arvoden m.m. för uppdrag inom om arvoden m.m. för uppdrag inom Under resor och förrättningar som Under resor och förrättningar som ledamöterna gör för sitt uppdrag har för sitt uppdrag har de rätt till ersätt- de rätt till ersättning enligt 4 och 5 ning enligt 4 och 5 kap. lagen kap. lagen (1994:1065) om ekono- (1994:1065) om ekonomiska villkor miska villkor för ledamö- för ledamöter och till- ter och tillämpningsföreskrifterna till Vid bedömningen av rätten Vid bedömningen av rätten till er- till ersättning ska ledamöternas bo- sättning skall ledamöternas och sup- stad på hemorten anses som tjänste- anses som tjänsteställe. enlighet med vad har be- enlighet med vad har be- Inriktningen av det internatio- samråd med Styrelsen för internatio- nellt utvecklingssamarbete (Sida). får även i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra upp- drag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. får ta betalt för sådana uppdrag och tjänster som avses i andra stycket. bestämmer avgifternas storlek. Denna lag träder i kraft . 19 Senaste lydelse 2006:1003. 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2000:419) med instruktion för riks- dagsförvaltningen ska ha följande lydelse. ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1.upprätta förslag till anslag på statsbudgeten avseende och dess myndigheter m.m., dock inte för , 2.meddela föreskrifter för utarbetandet av förslag till anslag på statsbudge- ten för och dess myndigheter utom samt meddela såda- na ekonomiadministrativa föreskrifter i övrigt för och dess myn- digheter utom och som inte ska meddelas av riksdagsstyrelsen enligt 41 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , 3. yttra sig över förslag till anslag på statsbudgeten och upprätta en sammanställning för var och en av myndighe- ter, utom , över de finan- siella villkor som gäller för respekti- ve myndighet med anledning av beslut om statsbudgeten, 3. upprätta en sammanställning för var och en av myndighe- ter, utom , över de finan- siella villkor som gäller för respekti- ve myndighet med anledning av beslut om statsbudgeten, 4.handlägga frågor dels om arvoden och ersättningar till leda- möter och till företrädare i , dels om pensioner och andra förmåner till ledamöterna och deras efterlevande samt till företrä- darna och deras efterlevande, 5.svara för frågor om löner och ersättningar till arbetstagare hos och dess myndigheter utom , och ombudsmän samt svara för frågor angående pensioner och andra förmåner till dessa arbetstagare och deras efterlevande, 6.ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenhe- ter enligt dessa när det gäller och dess myndigheter samt företräda och dess myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister rörande kollektivavtal som har slutits av riksdagsförvaltningen samt 7.meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av centrala kollek- tivavtal som riksdagsförvaltningen ingått, samt personaladministrativa före- skrifter i övrigt för och dess myndigheter utom . ska bereda myndigheter tillfälle att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till envar av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för myndigheten. Denna lag träder i kraft . 20 Lydelse enligt framst. 2009/10:RS1. 3 Ärendet och dess beredning Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en parlamentarisk utredning med uppdrag att följa upp reformeringen av den statliga revisionen som genomfördes . Riksdagsstyrelsen mottog delbetänkande 2008/09:URF1 Uppföljning av Riksrevisionsreformen och slutbetänkande /09:URF3 Uppföljning av Riksrevisionsreformen II respektive . Styrelsen har remissbehandlat betän- kandena. Remissvaren och remissammanställningar finns tillgängliga hos riksdagsförvaltningen (dnr 039-2659-2008/09 och 019-771-2008/09). Vid riksdagsstyrelsens sammanträde redovisade riksrevisorerna synpunkter på betänkande- na. Utredningens båda betänkanden bifogas denna framställning. 4 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag Riksdagsstyrelsen ställer sig bakom förslag. Sty- relsens lagförslag innebär en sammanfogning av utredningens förslag i de båda betänkandena. Ställningstagandet innebär att styrelsen också ställer sig bakom utredningens motiveringar till lagändringarna och utredningens be- dömningar i de delar som inte föranleder ändring i lag. Av utredningens förslag följer att arbetsinsatsen för ledamöterna i visionens parlamentariska råd kan förväntas bli mindre omfattande än för ledamöterna av nuvarande styrelse. Utredningen har inte föreslagit några ändringar i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen). Utredningen anför att de förändringar som kan behöva genomföras av månadsarvoden och sammanträdesarvoden får bedömas i det fortsatta lagstiftningsarbetet mot bakgrund av ersättningsnivåerna för uppdrag i övriga organ inom . När det gäller ersättning till ledamöterna i det kan följande anföras. har styrelsen i följande må- nadsarvode i procent av arvodet som riksdagsledamot: ordförande , vice ordförande samt ledamot som inte är ordförande eller vice ordförande . Tjänstgörande suppleant i styrelsen i erhåller samman- trädesarvode. Vid en sammanvägd bedömning föreslår riksdagsstyrelsen följande må- nadsarvode för parlamentariska råd (i procent av arvode som riksdagsledamot): ordförande , vice ordförande samt ledamot som inte är ordförande eller vice ordförande . Sammanträdesarvode bör, i likhet med vad som gäller för nuvarande styrelse, fastställas av riksdagsstyrelsen. Förslaget innebär ändringar i arvodeslagen. Arvodesla- gen 3 § bör vidare ändras eftersom utlandsreseförordningen (1991:1754) har upphävts. När arvodet till ledamöterna i fastställdes anförde riksdagsstyrelsen att frågan om månadsarvodets storlek borde tas upp till prövning igen efter det att styrelsen varit i gång med sitt arbete (framst. 2002/03:RS3). delade denna uppfattning (bet. 2002/03:KU34). Det bör nu framhållas att när det gäller parlamentariska råd bör frågan om arvodets storlek tas upp till prövning efter det att rådet varit i gång med sitt arbete . I ett avseende har styrelsen samordnat förslag med betänkandet 2008/09:URF4 Bestämmelser om intern styrning och kon- troll för myndigheter. I betänkandet 2008/09:URF4 anförs att om förslag genomförs så bör även beslutet om myn- dighetens årsredovisning ligga hos riksrevisorn med administrativt ansvar. Riksdagsstyrelsen kommer att behandla förslagen i 2008/09:URF4 i ett senare 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 2009/10:RS4 sammanhang, men föreslår redan nu att beslutet om myndighetens årsredo- visning ska ligga hos riksrevisorn med administrativt ansvar. Det innebär ändringar i lagen (2002:1023) med instruktion för jämfört med förslagen i båda betänkanden. föreslår att det i 37 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska anges att årsredovisningen för staten ska innehålla stats- budgetens slutliga utfall. Regeringen ska förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfallet. Eftersom det är det slutliga utfallet som redovisas bör den nuvarande hänvisningen till det preliminära utfallet utgå. Mot bakgrund av utredningens förslag i slutbetänkandet att revisionsberät- telsen över årsredovisningen för staten ska lämnas till finansutskottet och inte till bör tilläggsbestämmelse 3.8.5 i riksdagsordningen ändras jäm- fört med utredningens lagförslag i delbetänkandet. Som föreslår i sitt slutbetänkande (2008/09:URF3, s. 119) bör samtliga förslag träda i kraft . , ledning och hanteringen av effektivitetsgranskningar Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en parlamentarisk utredning med uppdrag att följa upp Riksrevisionsreformen som genomfördes . Utredningen har antagit namnet . Riksdagsle- damoten () var ordförande i utredningen fram till och entledigades från ledamotsuppdraget fr.o.m. . Fr.o.m. är () ordförande. Ledamöter i utredningen är (), (), (m, fr.o.m. ), (), (), (), () och (). Huvudsekrete- rare är och biträdande sekreterare (kammarkansliet). Utredningen har hållit 18 sammanträden, varav ett tillsammans med riksrevisorerna (27/9 2007) och ett med (14/11 2007). Vid sammanträden har information lämnats till utredningen av (ledamot av vetenskapliga råd), chefs-JO , och (ordf. respektive vice ordf. i Riks- banksfullmäktiges presidium), riksrevisor , överdirektör (), (f.d. ledamot av EU:s revisionsrätt), (GD ), (), (prof., ), (docent, ), riksrevisor , , och (alla Riksrevi- sionen), och (ESV). Riksdagsstyrelsen beslutade att förlänga utredningens uppdragstid till . I detta delbetänkande lägger utredningen fram sina iakttagelser, slutsatser och förslag beträffande och ledning samt hanteringen av effektivitetsgranskningar. Förslagen om innebär ändringar i regeringsformen. Härmed överlämnar utredningen sitt delbetänkande Uppföljning av Riksrevi- sionsreformen till riksdagsstyrelsen. I betänkandet finns två särskilda yttranden. Utredningens uppdrag om internationella verksamhet, om den årliga revisionen och om effektivitetsrevisionens inriktning samt några övriga frågor kommer att redovisas i ett slutbetänkande . Hanteringen av effektivitetsrevisionens rapporter.............................. Hanteringen av effektivitetsgranskningar ........................ Styrelsen och granskningsverksamheten............................................ arbete med revisionsfrågor.............................................. Regeringens rapportering till ............................................. Utredningens slutsatser och förslag kring hanteringen av Lagreglering av styrelsens uppgifter .................................................. Hantering av anslag.................................................. Styrelsen och årsredovisningen.......................................................... Styrelsen och granskningsplanen ....................................................... Utredningens slutsatser och förslag.................................................... 6 Myndighetens ledning................................................................................. Ledningsformer i några andra länder ................................................. ombudsmän ()........................................................... Slutsatser och förslag ....................................................................... Direktiv för uppföljning av riksrevisionsreformen....................................... Statlig revision inom EU ............................................................................. Utredningens förslag sammanfattas i följande huvudpunkter. En entydig besluts- och hanteringsordning bör skapas för effektivitetsgranskningar för att åstadkomma ökad tydlighet och transpa- rens. Därför bör och utskotten ges huvudansvaret för att ta ställning till dessa granskningar. , som är en myndighet under , bör lämna sina effektivitetsgranskningar direkt till som svarar för att de lämnas vidare till regeringen för yttrande. Regeringen ska senast redogöra för vilka åtgärder man vidtagit eller ämnar vidta med anledning av en gransknings- rapport. Redogörelsen ska lämnas i en särskild skrivelse för varje effekti- vitetsgranskning. Styrelsen vid avskaffas i sin nuvarande form och ersätts med ett insynsråd kallat parlamentariska råd. Rådets upp- gift blir att ge insyn i verksamhet samt att fun- gera som ett samrådsorgan mellan och riksrevisorerna. Rådet får inga beslutande uppgifter. Det väljs av och består av en re- presentant för varje partigrupp i . Den av riksrevisorerna som ska svara för den administrativa ledningen bör få ett utökat administrativt ansvar och benämnas riksrevisor med admi- nistrativt ansvar. Det utökade ansvaret innebär att beslutanderätten över verksamhetens organisation, arbetsordning, ekonomi- och personaladmi- nistrativa föreskrifter samt myndighetens anslagsframställning förs över till riksrevisorn med administrativt ansvar. Denna riksrevisor blir således ensam beslutsfattare i administrativa och organisatoriska frågor. Inom sina granskningsområden och i de enskilda granskningsärendena ska riks- revisorerna även fortsättningsvis besluta var för sig. 2008/09:URF1 1 SAMMANFATTNING Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en parlamentarisk utredning med uppdrag att följa upp reformeringen av den statliga revisionen som genomfördes . Utredningens direktiv återfinns i bilaga 2. Tidpunk- ten för uppföljningen har valts med hänsyn till möjligheter att före riksdagsvalet bereda och besluta eventuella grundlagsänd- ringar. Utredningen, som kallar sig , lägger i detta delbe- tänkande fram sina iakttagelser, slutsatser och förslag beträffande hanteringen av effektivitetsrevisionens granskningar, arbetet i och i med revisionsfrågorna samt regeringens rapportering till . Förslagen om innebär ändringar i reger- ingsformen. Vidare behandlas i betänkandet frågor kring myndighetens led- ning. Utredningen kommer i ett slutbetänkande att ta upp frå- gor om effektivitetsrevisionens inriktning, om internationella verksamhet och om den årliga revisionen. 1.2 Hanteringen av effektivitetsrevisionens rapporter Riksrevisorerna lämnar sina effektivitetsgranskningar till regeringen samt presenterar dem för . Styrelsen, som är ett politiskt organ med representanter för alla partier i , tar ställ- ning till hur granskningar ska hanteras gentemot . Styrelsen kan välja att lägga granskningsrapporten till handlingarna eller att lämna en framställning eller redogörelse till . Styrelsen har oftast varit enig i sina beslut med anledning av rapporterna. Styrelsen har ägnat mycket tid åt att följa granskningsverksamheten och har i stor utsträckning utnyttjat sin initiativrätt att lägga fram förslag till riks- dagen. Av de 120 granskningar som riksrevisorerna beslutat om t.o.m. de- cember 2007 har styrelsen beslutat lämna 58 framställningar och 36 redogö- relser till . Därmed har av granskningarna blivit riks- dagsärenden. Styrelsen har i framställningarna i huvudsak ställt sig bakom riksrevisorernas förslag. Eftersom riksrevisorerna också har lämnat rapporterna vidare till regering- en och eventuella berörda myndigheter har utskotten i ofta avvaktat med att ta ställning till hur framställningen eller redogörelsen ska hanteras till dess att regeringen har redovisat vilka åtgärder man vidtagit med anledning av granskningen. Regeringen har dock valt att lämna denna redogörelse en- dast en gång i budgetpropositionen, vilket har inneburit att det ibland gått mellan det att rapporten publicerats och att kunnat ta ställning. Några utskott har därför valt att försöka behandla granskningarna . Detta har inneburit att utskottet fått hantera ärendet två gånger, dels när det hamnar på bord i form av ett ärende från sty- 1 SAMMANFATTNING 2008/09:URF1 relsen, dels när regeringen redovisar sina åtgärder för i budgetpro- positionen. Det vanligaste har dock varit att utskotten över huvud taget inte kommenterat redovisningen i budgetpropositionen. I några fall, vid elva till- fällen, har gjort särskilda tillkännagivanden till regeringen med anledning av en framställning. Då har ärendet återkommit till i någon form vid ytterligare ett tillfälle. I övriga fall har framställningarna avslagits (39) och redogörelserna lagts till handlingarna (28), dvs. det har inte funnits anledning för att föreslå att regeringen vidtar någon åtgärd med anledning av styrelsens ställningstagande till effektivitetsgranskningen. Det är inte särskilt enkelt att följa och entydigt klarlägga hur riksrevisorer- nas granskningar behandlats eller vilka resultat de lett till. Därför bör en enk- lare och entydig besluts- och hanteringsordning skapas för att åstadkomma ökad överblick och tydlighet. I stället för styrelsen bör, enligt utredningen, och utskotten ges huvudansvaret för att ta ställning till Riksrevisio- nens rapporter. Det finns anledning att markera skillnaden mellan Riksrevi- sionens granskningsuppdrag och det politiska arbetet med anledning av granskningsiakttagelserna. Riksrevisorerna kan lämna rekommendationer i sina granskningsrapporter, men hur dessa förvaltas i riksdag och regering är i första hand en fråga för dessa organ, inte för .