frsrdg · GW04NR1 · 2009-02-11 00:00:00 — Stödet har inriktat sig på unga vitryssars tillgång till högre utbildning och deltagande i regionala gränsöverskridande samarbeten och har i huvudsak förmedlats genom tre instrument: i , stipendieprogram för studier i och NGO-program för . arrangerade tillsammans med ett seminarium, The role of politicians in changing societies, för vitryska politiker. Seminariet ägde rum i med deltagande av såväl företrädare för det vitryska parlamentet som för oppositionspartierna. Syftet var att få till stånd en dialog mellan det officiellt valda parlamentet i och oppositionen. Seminariet följdes upp med ett rundabordssamtal inom samma krets, även i , med klimatförändringen och energipolitiken i fokus. Ytterligare ett seminarium kommer att arrangeras . miljö- och naturresursutskott förlade sitt sommarmöte till och . Tema för sommarmötet var konsekvenserna av 1986 och vattenmiljön i med tanke på avrinningen till . Utskottet mötte både representanter för det vitryska parlamentet, oppositionen och frivilligorganisationer. Som en integrerad del av politik i närområden har rådet gett sitt starka stöd till det parlamentariska Östersjösamarbetet som äger rum inom den parlamentariska och dess (BSPC, ). De nordiska länderna deltar i med två representanter som utses av . (I övrigt se avsnittet om den parlamentariska .) Något fast parlamentarikersamarbete för , motsvarande på regeringssidan, finns inte. Särskilt från norsk sida har man drivit frågan om behovet av att bilda ett parlamentarikerorgan för , dock utan framgång. På norskt initiativ har varit medarrangör till tre parlamentariska Barentskonferenser. Den senaste konferensen ägde rum i under det finska ordförandeskapet för . Nästa konferens kommer att äga rum i , , under det ryska ordförandeskapet för . deltar i det arktiska parlamentarikersamarbetet genom den observatörsplats som rådet har i den arktiska parlamentarikerkommittén (SCPAR, ). Rådet deltar även med en delegation i den arktiska parlamentarikerkonferensen som hålls . (I övrigt se avsnittet om den arktiska parlamentarikerkonferensen.) bildades för att tillvarata , och kulturella och geografiska förutsättningar. deltar i samarbetet genom en observatörsplats. har () innehaft denna. 5 Globaliseringens innebörd för de nordiska länderna Globalisering syftar enligt ur en bred synvinkel på handel, investeringar och kapitalflöden samt utbyte av information och teknologi mellan länder. Även mjukare områden som kultur, miljö, attityder och livsåskådning kan omfattas av begreppet globalisering. Alltfler länder är beroende av den globala ekonomin, vilket även betyder att globaliseringen intensifieras i allt högre takt. Den globala ekonomin innebär givetvis stora möjligheter för , men den påverkar också de nordiska länderna i högre grad när konjunkturerna viker nedåt. Den djupa finanskris som drabbade världsekonomierna är ett påtagligt bevis för detta. Finanskrisen föranledde bl.a. nordiska diskussioner om centralbankernas samarbete. Även Nordiska investeringsbankens (NIB) roll diskuterades . presenterade tillsammans med som global vinnarregion där utmaningar och möjligheter för de nordiska länderna i den globala ekonomin debatterades. En viktig konklusion i rapporten pekade på att den ökande globala konkurrensen medförde att enskilda nationella strategier borde ersättas med gemensamma nordiska insatser på ett fåtal högt prioriterade områden. ville därför ha en uppföljning av rapporten i syfte att konkret belysa de områden som är relevanta för det framtida nordiska globaliseringsarbetet. En process initierades därefter för att förmå de nordiska regeringarna att prioritera en globaliseringsdiskussion på nordisk nivå. Som ett led i denna process arrangerades ett projektseminarium med ambitionen att identifiera nya och viktiga insatsområden som kunde utmynna i konkreta politiska projekt. Forskning, välfärd och miljö var några av de områden som lyftes fram som viktiga i den framtida globaliseringsprocessen. föreslog även inför sessionen 2006 att det skulle upprättas ett Nordiskt globaliseringsråd i princip obundet av sektorsintressen, politiska rutiner och nationella byråkratiska mekanismer för att utveckla och konkretisera förslag till nya typer av nordiska projekt och samarbetsformer. Målet med rådet skulle vara att bygga upp en global kompetens på det nationella planet. Rådet ställde sig också positivt till ministerrådets förslag om ett årligt Globaliseringsforum som skulle vara en viktig arena för den gemensamma politiska diskussionen om globaliseringens utmaningar och möjligheter. I en utvärdering av framförde dock att den vision som präglade det ursprungliga förslaget till viss del gått förlorad. Rådet ansåg även att Globaliseringsforumet inte fått den folkliga förankring som rådet hade argumenterat för. Därför menade rådet att en förnyad dialog med ministerrådet borde inledas om hur detta forum kan utvecklas. En avgörande faktor i globaliseringsarbetet är hur finansieringen av verksamheten och de olika projekten ska utformas. Det är även viktigt att fatta ett beslut om huruvida arbetet ska vara en permanent och därmed kontinuerlig sektor eller om det ska fortsätta i nuvarande projektform. avsatte till olika globaliseringsinitiativ i budgeten . redogjorde också på session i för vilka projekt som skulle sättas i gång . Bland de olika projekten fanns toppforskning, innovation, inspel till klimatförhandlingarna inför klimattoppmötet i samt avlägsnande av gränshinder. Flera av medlemmar var dock kritiska till att ministerrådet inte förankrat globaliseringsarbetet i rådet och till att parlamentarikerna i inte heller hade fått tillräcklig information om ministerrådets arbete. presidium sade i ett uttalande att man ville ha en kontinuerlig dialog mellan rådet och ministerrådet om arbetet och att rådet måste få tillgång till alla relevanta dokument, inklusive finansieringen av globaliseringsinsatserna. Rådet underströk även behovet av koordinerade nordiska insatser i EU, FN och WTO med fokus på att fördela globaliseringsinsatserna så att de inte skapar grupper eller regioner som förlorar på samarbetet. De nordiska statsministrarna har tills vidare sjösatt 14 globaliseringsprojekt, däribland finns nordisk toppforskning, bekämpande av gränshinder i , främjande av högre utbildning i , harmonisering av den nordiska elmarknaden och ett utvidgat nordiskt samarbete inför i . De nordiska statsministrarna har understrukit vikten av att nordisk toppforskning främjas och att det sker i nära samarbete med näringslivet kring områden som klimat, energi och miljö, men även inom områden som välfärd och hälsa. antog 2008, i enlighet med denna ambition, ett förslag om toppforskningsinitiativ med fokus på klimat, energi och miljö. Programmet som omfattar perioden 20092013 består av olika tematiska delprogram såsom effektstudier och anpassning till klimatförändringar, integration av storskalig vindkraft samt hållbar bioenergi. Programmet ska utvärderas med sikte på en slutvärdering . En lansering av programmet ska genomföras i samband med det Nordiska globaliseringsforumet i . Ett av de viktigaste områdena för ett globalt samarbete är miljön och klimatförändringarna. I en undersökning som gjordes av i Fokus ansåg tre av fyra svenskar att och de övriga nordiska länderna bör ta en ledande roll för att förhindra klimatförändringarna i världen. Nästan lika många trodde att de nordiska länderna kan påverka förhandlingarna under i . Detta folkligt förankrade förtroende och miljöintresse, utvecklingsländernas förtroende för till följd av en lång tradition av bistånd och medvetenheten om vikten av att agera internationellt gör också att har goda möjligheter att skapa ett bra samarbete mellan EU och övriga länder i klimatfrågan. tillsatte en nordisk samverkansgrupp, Den nordiska COP15-gruppen, vars huvuduppgift är att bidra till ett gott resultat vid klimattoppmötet i . Gruppen arbetar främst med att skapa informella möten mellan chefsförhandlare i de nordiska länderna och särskilt inbjudna nyckelpersoner. Man vill också genom sitt arbete visa att har en tydlig ambition att vara pådrivande i förhandlingsarbetet, inte minst mot bakgrund av att är värd för toppmötet och att är ordförande i när mötet äger rum. Många parlamentariker i uttryckte missnöje med att det saknas en politisk vision och handlingsplan för globalisering på området konst och kultur inom det nordiska samarbetet. Parlamentarikerna framhöll att det i långt högre grad än tidigare måste satsas på kulturområdet i samband med de nordiska ländernas globaliseringsstrategi. Önskan om att inkludera kulturen i globaliseringsdiskussionen var också en reaktion på den påtagliga risk för ett nedprioriterat kultursamarbete som förelåg i den pågående globaliseringsprocessen. presenterade dock en ny struktur för det nordiska kultursamarbetet där målet är att nordisk konst och kultur ska bli mer synlig på den globala scenen och bidra konstruktivt till att möta globaliseringens utmaningar och att utnyttja dess möjligheter. pekade också på betydelsen av att bl.a. kreativitet, innovation och design ökar i den internationella konkurrensen. Man betonade också att målsättningen med ett ökat fokus på kultur i globaliseringsarbetet är en process som även skapar ett nordiskt mervärde. Visionen i strategin är att det nordiska kultursamarbetet ska säkra, skapa och visa kvalitet, kreativitet och mångfald i en sund och hållbar global utveckling ambition i det framtida arbetet är att ge högsta prioritet till ett ännu mer integrerat och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna. De nordiska länderna ska utnyttja den internationella konkurrensen till att stärka den nordiska välfärdspolitiken. Satsningar ska göras på bl.a. utbildning, forskning, innovation och flexibilitet för att skapa en hållbar ekonomisk tillväxt. De nordiska länderna ska även aktivt påverka processen för en så globalt rättvis fördelning som möjligt. Klimat- och energiforskning, ökad energieffektivitet samt ökad användning av förnybara energikällor ska vara prioriterade områden i det fortsatta nordiska globaliseringsarbetet och ska även i fortsättningen ha en aktiv roll i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. Det globaliseringsprojekt som initierat och som har satt i gång ska förverkligas. 6 60:e session i Till sessionen hade förutom deltagare från gäster inbjudits från statsduman och federationsrådet samt från regionala parlament i nordvästra . Deltog gjorde även medlemmar av , interparlamentariska råd och . av sessionen präglades av inlägg av nordiska ministrar i generaldebatten, toppdebatten och redogörelser från utrikes- och försvarsministrarna. Då den stått för ordförandeskapet i det nordiska ministerrådet hade den svenska samarbetsministern en viktig roll under sessionen, inte minst vid de nordiska samarbetsministrarnas frågestund. Den aktuella finansiella krisen på , gränshinder, konflikten mellan och och inte minst klimatfrågan var ämnen som ledde till engagerade inlägg. Under sessionens sista dag då sakområden som parlamentarikerna arbetat med stod på agendan fick medlemmarna möjlighet att genomföra en livlig sakdebatt med ett stort antal deltagare. (Debatterna finns återgivna i sin helhet i det tryckta protokollet eller på .) Samarbetsministerns redogörelse för resultatet av det svenska ordförandeskapet 2008 Den svenska samarbetsministern inledde generaldebatten med en redogörelse för de viktigaste resultaten och aktiviteterna under det svenska ordförandeskapet där ledorden i programmet varit Konkurrenskraft, Klimat, Kreativitet och Koordinering. Ett arbetsprogram har förhandlats fram inför klimattoppmötet i liksom ett nytt arktiskt handlingsprogram för perioden 20092011 och en ny strategi för hållbar utveckling för åren 20092012. Ett nytt miljöhandlingsprogram för åren 20092012 har också antagits. Toppforskningsinitiativet har sjösatts och ett mer resultatinriktat språksamarbete inletts. Nya riktlinjer har antagits för närområdessamarbetet med och nordvästra för 20092013. Den långsiktiga finansieringen av det vitryska exiluniversitetet, i , har säkrats genom att en trust fund har etablerats. () pekade i den efterföljande debatten på att ordförandeskapets kraftsamling borde ha lett till något mer konkret angående klimatflyktingproblematiken, energiförsörjningen, infrastrukturen och omhändertagandet av . () uppmanade rådets medlemmar att bidra till att skapa en miljöpolicy i de nationella parlamenten. , ordförande för , framförde önskemålet om en bättre samordning av den politiska retoriken, av den politiska viljan och av det politiska handlandet för att gränshinder i realiteten helt ska avskaffas. I den efterföljande debatten framfördes de goda resultat som uppnåtts på området och vikten av ett framtida preventivt arbete. () önskade ett närmare samarbete med men menade att det allra viktigaste är möjligheter för både företag och enskilda människor att fritt röra sig i . () ansåg det viktigt att arbetet sker i nära samarbete med de organisationer som finns etablerade mellan länderna och syftade på Gränsetjänsten i mellan och , i HaparandaTorneå, Øresund Direkt, men också Hallå . () uttryckte glädje över att arbetet i motsats till tidigare gått framåt. () menade att i de fall när det inte är möjligt att harmonisera länders lagstiftning bör speciallagar instiftas, t.ex. när det gäller gränsgångare. (I övrigt hänvisas till avsnittet Gränshinder.) utrikesminister var talesman för utrikesministrarna. Han påminde om att säkerhetsläget i världen har skärpts under det svenska ordförandeskapet på grund av den ryska invasionen av . Konflikten i fanns på dagordningen såväl vid de gemensamma överläggningarna vid utrikesministermötet som i de täta bilaterala kontakterna mellan utrikesministrarna. De nordiska länderna hade även varit aktiva i EU liksom i egenskap av ordförandeländer i () och () för att bidra till en lösning av konflikten, försvara folkrättens grunder och territoriella integritet. utlöste en amerikansk finansiell kris kedjereaktioner på alla världens marknader med stigande räntor och fallande tillgångsvärden som följd. Det land som drabbades allra hårdast av den globala finanskrisen var , vars regering tvingats till drastiska åtgärder och stora garantiåtaganden för att försöka dämpa krisens omfattning. Stödinsatser hade gjorts också på nordisk basis och för att garantera de isländska bankernas åtaganden gentemot sparare i andra nordiska länder. På nordiskt initiativ uttalade stöd för och solidaritet med . Bildt berörde också det ökande internationella intresset för nordområdena och . Östersjöstrategin, Riksgränsdeklarationen, arbetet mot människohandel och fredsfrämjande insatser var också frågor som redovisades. Han avslutade med att notera att samtliga nordiska länder stödde kandidatur till för perioden 20132014. Den konservativa gruppen i hade föreslagit ett tätare nordiskt försvarssamarbete vilket mött positiv respons i rådets presidium. Den tidigare norske utrikesministern förväntades lägga fram en rapport om hur ett sådant samarbete kan utvecklas. , , talesman för de nordiska försvarsministrarna, uttryckte ambitionen att det 2010 ska finnas en gemensam nordisk FN-styrka. Det danska ordförandeskapet för de nordiska försvarsministrarna har prioriterat fyra områden: en utbyggnad av det nordiska initiativet för västra och , humanitär folkrätt, kapacitetsutbyggnad i och bidrag till en fredsstödjande FN-operation t.ex. i . finns ett samarbete om utbildning och träning av soldater samt om försvarsmateriel. () uttryckte tillfredsställelse med enigheten om ett tätare nordiskt försvarssamarbete inte minst med tanke på närheten till och den aktuella situationen i . (I övrigt se avsnittet Den nordliga dimensionen och samarbete med närområden.) De nordiska samarbetsministrarnas frågetimme Under frågetimmen var de svenska ledamöterna, i likhet med , mycket aktiva. Frågorna innebär direkt kontakt med ministrar vilket ibland leder till snabba praktiska lösningar av enskilda problem. , , , , , , och ställde frågor till samarbetsministrarna. Frågorna berörde skatteavtalet mellan och , önskat ministerråd för transportområdet, samordnade kommunikationssatsningar i gränsområdet , arbetstrygghet, , snabbtåg , illegal fildelning på nätet och en fråga om att ta körkort i annat nordiskt land. Nordiskt toppmöte globaliseringen och dess konsekvenser Globaliseringen, finanskrisen och den nordiska välfärdsmodellen var aktuella ämnen för toppdebatten. I debatten deltog i huvudsak de nordiska statsministrarna och ländernas oppositionsledare. statsminister menade att det inte fanns skäl att ifrågasätta globaliseringen som helhet trots den aktuella finanskrisen. Marknadsekonomi och frihandel är de bästa verktygen för tillväxt och välstånd men lagar och regler behövs. Förtroendet för systemet måste återupprättas inom själva systemet, banksystemet behöver gemensamt säkerställas. När det gäller jobben och företagandet ansåg att handelsbarriärer behöver rivas och gränser suddas ut. För att finansiera vår välfärd blir en politik för arbete och företagande allra viktigast, menade han. När det gäller klimatfrågan är den nordiska miljötekniksektorn en av de främsta i världen. Marknaden för klimatanpassad energi kan ha ett totalt värde av och sysselsätta över 25 miljoner människor. Om klimatutmaningen vänds till en ekonomisk möjlighet kan konkurrensmöjligheter stärkas. Ett som samarbetar kring ekonomi, forskning och utbildning har alla förutsättningar att bli vinnare i en alltmer konkurrensutsatt värld, sa . Mot bakgrund av den aktuella svåra ekonomiska situationen på mötte statsminister anförande ett stort intresse från mötesdeltagarna. Haarde menade att regelverket varit otillräckligt, att banksystem blivit alltför stort i relation till den övriga ekonomin och att ingripanden borde ha gjorts tidigare. Han räknade med att ekonomin ska komma på fötter igen om . () var enig med Haarde om att de regelverk som funnit inte varit tillräckliga. Solidaritet med är naturligt och det är angeläget att säkerställa stödet till och det isländska folket. EU:s initiativ är viktigt liksom medverkan av alla nordiska regeringar i att utveckla det samlade internationella agerandet, menade hon och betonade även vikten av ett starkt välfärdssamhälle. Hon underströk att arbetsmarknaden måste ta sig ur den kris som följt på finanskrisen. För att uppnå framgångsrikt entreprenörskap, teknikutveckling och utbildning krävs solidaritet och rättvisa skatter, sade . () lyfte i debatten fram frågan om en nordisk transportinfrastrukturplan för järnvägar, vägar, bredband, telefoni osv. som kan klara av klimatförändringarna. () var talesman för presidiets förslag till riktlinjer för det framtida samarbetet med nordvästra 20092013 som syftar till att vidareutveckla det gamla samarbetet i nära dialog mellan parterna. Presidiet ställer sig helt bakom den grundläggande principen att samarbetet ska bygga på likvärdighet och jämbördighet vad gäller prioriteringar men också finansiering liksom att samarbetet ska följas upp. () menade att relation till realistiskt bör omvärderas i relation till den senaste tidens händelser. () förstod kritik men ansåg det viktigare att bidrar till den demokratiska utvecklingen. (I övrigt se avsnittet Den nordliga dimensionen och samarbete med närområden.) Under rubrikerna Ett hållbart , Ett hälsosamt , Ett globaliserat och Ett gemensamt och kunnigt gjorde rådets medlemmar inlägg i de olika temana. Några ämnen väckte speciellt många replikskiften. () var talesman för medborgar- och konsumentutskottets förslag om användning och märkning av GMO-produkter och GMO-fria områden i . I det livliga replikskiftet deltog bl.a. () som hävdade konsumentens rätt till egna val medan () tvärtom menade att GMO omöjliggör rätten till egna val. Ett närbesläktat ämne var ett förslag från medborgar- och konsumentutskottet och välfärdsutskottet om förbud mot transfetter i livsmedel. Även här var () talesman för reservanterna som hävdade att de i stället är anhängare av konsumentmakt. Bland övriga deltagare i replikskiftet fanns () som i sin tur bemötte påståendet att svenskar skulle konsumera lägre halter av transfetter än danskar. Båda dessa förslag ledde till rekommendationer. Ett tredje förslag med många repliker var Nordiska ministerrådets förslag till inrättande av ett innovationspris. () var talesman för den konservativa gruppen i rådet som stödde priset med motivationen att innovationer bör uppmuntras och belönas. () och () kritiserade förslaget bl.a. med hänvisning till att presidiet 2007 beslutat att avvisa ytterligare priser och att detta pris skulle utdelas av de nordiska statsministrarna. Vid voteringen avslog rådet Nordiska ministerrådets förslag. (I övrigt se avsnittet Presidiet, utskotten och kontrollkommittén.) 2008 tilldelades den svenska regissören och producenten för . Motiveringen för priset var följande: I den enastående filmen fokuserar på livet, döden och den mänskliga varelsens sköra längtan. Med sin unika visuella stil och narrativa rytm utmanar denna symfoni över utmaningar i vardagslivet våra föreställningar om filmen som den får oss att använda våra sinnen på ett nytt sätt. I stället för att berätta en och samma historia på det konventionella linjära sättet består Du Levande av noggrant uppbyggda sekvenser från en säregen värld som både är sorgsen och på samma gång rolig på ett surrealistiskt sätt. (Motiveringen är något förkortad.) 2008 tilldelades den danska författaren för novellsamlingen . Motiveringen till priset lyder: De 15 novellerna i Bavian har sin utgångspunkt i en värld som intill förväxling liknar vardagen. skriver i en vacker och illavarslande realism som tar fram verklighetens undertoner så att man märker att vardagen vilar på ett mycelium av möjliga katastrofer. Det som knyter ihop noveller är texternas livssyn eller omvärldssyn. Men kanske också något som man kan kalla deras globala livsmörker. För igenom hela boken går en ström, en puls, som både är vacker, lätt och illavarslande dyster. (Motiveringen är något förkortad.) 2008 tilldelades den danske kompositören for . Juryn motiverade priset med: Verket av en nu levande kompositör som får är valt från fokusområdet musikal/musikdramatik. I ett förnämt samspel mellan text och musik upplever man som åhörare både humor och charm som att man blir både rörd och förförd. Stycket bärs fram av en rytmisk puls med ett tonspråk som ibland är modernt och experimenterande, ibland Tom Waits ibland nordisk med folkmusikaliskt förtecken men alltid lika fängslande i uttrycket. (Motiveringen är något förkortad.) Tema för natur- och miljöpris 2008 var Mindre energiförbrukning med bättre verktyg som ges till en nordisk produkt, en uppfinning eller en service, som har bidragit till att reducera medborgarnas energiförbrukning. Företaget på fick priset med följande motivering av bedömningskommittén: Marorka får priset för att företaget utvecklat ett IT-verktyg som väsentligt kan reducera energiförbrukning och utsläpp i sjöfarten. Marorka har på ett föredömligt sätt lyckas förena forskning och produktutveckling som i ett längre perspektiv kan påverka klimatet positivt som produkten blivit lönsam i industriproduktion. Sjöfartsindustrin har lyfts fram på den internationella miljöagendan som en allvarlig utsläppskälla. Marorkas innovation bidrar till att minska detta globala problem. Prissumman för samtliga pris är . presidium består av en president, en vice president och högst elva andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt ansvarar för att verksamheten samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer.