frsrdg · GW04RS1 · 2009-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2008/09:RS1 16.42 2008/09:RS1 SAMMANFATTNING Sammanfattning I denna framställning föreslår riksdagsstyrelsen vissa ändringar i riksdagsordningen (RO) och vissa andra författningar på riksdagsområdet. Styrelsen föreslår att formerna för utseende av riksdagsdirektör ändras. Val av ny riksdagsdirektör ska i fortsättningen beredas av en grupp bestående av talmannen och de särskilda företrädarna för partigrupperna. Valet ska äga rum sedan en ny riksdag samlats efter ett ordinarie val, men beredningen kan inledas redan före riksdagsvalet. Omröstningsreglerna ändras så att riksdagsdirektör måste väljas med en bred enighet. Titeln kammarsekreterare avskaffas och i stället används genomgående titeln riksdagsdirektör. Termen kammarsekreterare kommer i fortsättningen att användas om den funktion som fullgörs av de personer som utöver riksdagsdirektören biträder talmannen vid ledningen av kammarens sammanträden. Riksdagsdirektörens lön och övriga anställningsvillkor ska liksom bestämmas av styrelsen. Den försöksverksamhet med besvarande av interpellationer som pågått under augustiseptember 2007 och 2008 permanentas. Detta innebär att en möjlighet ska finnas att anordna interpellationsdebatter , men det behöver inte alltid ske, t.ex. sommaren före ett riksdagsval. Kravet på egenhändigt undertecknande av interpellationer och skriftliga frågor slopas. Vidare föreslås ett nytt enhetligt system för riksdagsledamöternas enskilda utrikes tjänsteresor anpassat till det mer internationaliserade riksdagsarbetet. Det innebär att nuvarande regler om enskilda studieresor och regler om EU-tjänsteresor upphävs. Därutöver föreslås mindre ändringar i reglerna för ersättare i riksdagsstyrelsen, utdelning till ledamöterna av propositioner och andra dokument, antalet motionsexemplar, ordningen vid en omröstning med namnupprop, tidpunkten för beräkning av svarstid på interpellationer, utskottens arbete med EU-frågor samt beteckningen på vissa enheter och deras chefer i riksdagsförvaltningen. Beträffande motionsrätten på skrivelser och redogörelser återinförs den ordning som gällde , dvs. motionsrätt ska gälla på alla skrivelser och redogörelser. Samtliga nya bestämmelser föreslås träda i kraft . SAMMANFATTNING 2008/09:RS1 16.42 2008/09:RS1 SAMMANFATTNING 16.42 Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 3 1 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut 4 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag 5 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 12 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen 13 3 Ärendet och dess beredning 15 4 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 16 4.1 Formerna för utseende och anställning av riksdagsdirektör 16 4.2 Interpellationer 4.3 Undertecknande av interpellationer och skriftliga frågor 24 4.4 Riksdagsledamöters enskilda utrikes tjänsteresor 25 4.5 Övriga frågor 27 4.5.1 Ersättare i riksdagsstyrelsen 27 4.5.2 Utdelning till ledamöter av propositioner, skrivelser, framställningar och redogörelser 27 4.5.3 Antalet motionsexemplar 28 4.5.4 Motionsrätten på skrivelser och redogörelser 28 4.5.5 Ordningen vid en omröstning med namnupprop 28 4.5.6 Ändrad tidpunkt för beräkning av svarstid på interpellationer 28 4.5.7 Utskottens arbete med EU-frågor 29 4.5.8 Ändrade beteckningar på enheter och deras chefer inom riksdagsförvaltningen 29 1 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut INNEHåLLSFöRTECKNING 2008/09:RS1 16.42 2008/09:RS1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 antar riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag om ändring i riksdagsordningen, 2. lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, 3. lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. I beslutet har deltagit: Per , ordförande, (), (), (), (), (), (), (), () och Elisebeht (). 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2008/09:RS1 2008/09:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att tilläggsbestämmelsen 9.7.1 ska upphöra att gälla, dels att i 9 kap. 8 § och tilläggsbestämmelsen 7.2.2 ordet kammarsekreterare i olika böjningsformer ska bytas ut mot riksdagsdirektör i motsvarande form, dels att 3 kap. 11 §, 6 kap. 1 §, 9 kap. 1 och 7 §§, 10 kap. 3 § och tilläggsbestämmelserna 1.5.2, 3.1.1, 3.6.1, 3.8.1, 3.9.1, 5.6.2, 6.1.1, 6.4.1, 7.4.4, 9.1.1 samt rubriken närmast före 9 kap. 1 och 7 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny tilläggsbestämmelse 2.1.1 av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utser en personlig ersättare för varje vald ledamot av riksdagsstyrelsen. Varje partigrupp utser en personlig ersättare för sin särskilda företrädare. Riksdagsstyrelsen sammanträder inom stängda dörrar. Om styrelsen vill inhämta upplysningar av någon som inte tillhör styrelsen, får den kalla honom eller henne till sammanträde. De vice talmännen, de av de särskilda företrädarna för partigrupperna som inte är ledamöter av styrelsen samt kammarsekreteraren får delta i styrelsens överläggningar. Om talmannen är förhindrad att närvara inträder någon av de vice talmännen som ordförande vid sammanträden med riksdagsstyrelsen. utser tio ersättare för de valda ledamöterna av riksdagsstyrelsen. Frånvarande ledamots plats intas av ersättare som tillhör samma partigrupp. Varje partigrupp utser en personlig ersättare för sin särskilda företrädare. Riksdagsstyrelsen sammanträder inom stängda dörrar. Om styrelsen vill inhämta upplysningar av någon som inte tillhör styrelsen, får den kalla honom eller henne till sammanträde. De vice talmännen, de av de särskilda företrädarna för partigrupperna som inte är ledamöter av styrelsen samt riksdagsdirektören får delta i styrelsens överläggningar. Vid ledningen av kammarens sammanträden biträds talmannen av en kammarsekreterare. En proposition ges in till kammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har delats ut till ledamöterna. En proposition ges in till kammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har gjorts tillgänglig för ledamöterna i tryckt form. En skrivelse ges in till kammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har delats ut till ledamöterna. En skrivelse ges in till kammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har gjorts tillgänglig för ledamöterna i tryckt form. En framställning eller en redogörelse från ett riksdagsorgan ges in till kammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har delats ut till ledamöterna. En framställning eller en redogörelse från ett riksdagsorgan ges in till kammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har gjorts tillgänglig för ledamöterna i tryckt form. En motion ges in till kammarkansliet senast sista motionsdagen. Motioner bör lämnas i fyra exemplar och innehålla uppgift om det parti som motionären tillhör. En motion ges in till kammarkansliet senast sista motionsdagen. Motioner bör innehålla uppgift om den partigrupp som motionären tillhör. Talmannen anmäler motionerna för kammaren. 3 kap. 11 § Motioner med anledning av en proposition eller en framställning får väckas från den dag då propositionen eller framställningen anmäldes i kammaren. får på förslag av talmannen besluta att motioner med anledning av en skrivelse eller en redogörelse får väckas från Motioner med anledning av en proposition, en skrivelse, en framställning eller en redogörelse får väckas från den dag då propositionen, skrivelsen, framställningen eller redogörelsen anmäldes i kammaren. Om en proposition eller en framställning måste behandlas skyndsamt, får , den dag då skrivelsen eller redogörelsen anmäldes i kammaren. Om en proposition eller en framställning måste behandlas skyndsamt, får , om den anser att det finns synnerliga skäl, på förslag av regeringen eller det riksdagsorgan som lämnat framställningen besluta om kortare motionstid. Om det finns särskilda skäl, får på förslag av talmannen besluta att förlänga motionstiden. om den anser att det finns synnerliga skäl, på förslag av regeringen eller det riksdagsorgan som lämnat framställningen besluta om kortare motionstid. Om det finns särskilda skäl, får på förslag av talmannen besluta att förlänga motionstiden. 5.6.2 Vid en omröstning med uppresning uppmanar talmannen först de ledamöter som vill rösta för ja-propositionen att resa sig och riktar därefter samma uppmaning till de ledamöter som vill rösta för nej-propositionen. Vid en omröstning med omröstningsapparat registreras hur varje ledamot har röstat. Vid en omröstning med namnupprop uppmanar talmannen två ledamöter att ta plats vid talmansbordet för att föra anteckningar över omröstningen. Vice talmännen ropas upp först och därefter övriga ledamöter efter platsnummer i plenisalen. Något av följande svar skall avges: ja, nej, avstår. Vid en omröstning med namnupprop uppmanar talmannen två ledamöter att ta plats vid talmansbordet för att föra anteckningar över omröstningen. Vice talmännen ropas upp först och därefter övriga ledamöter valkretsvis. Något av följande svar ska avges: ja, nej, avstår. 6 kap. 1 § En interpellation skall ha ett bestämt innehåll och vara försedd med en motivering. Talmannen beslutar att en interpellation får framställas. Om talmannen anser att en interpellation strider mot grundlag eller denna lag, skall han eller hon vägra tillstånd till att interpellationen framställs och ange skäl för detta beslut. Om kammaren ändå begär att interpellationen skall få framställas skall talmannen hänvisa frågan till för avgörande. Talmannen får inte vägra tillstånd till interpellationen om utskottet har förklarat att den inte strider mot grundlag eller denna lag. En interpellation ska ha ett bestämt innehåll och vara försedd med en motivering. Talmannen beslutar att en interpellation får framställas. Om talmannen anser att en interpellation strider mot grundlag eller denna lag, ska han eller hon vägra tillstånd till att interpellationen framställs och ange skäl för detta beslut. Om kammaren ändå begär att interpellationen ska få framställas ska talmannen hänvisa frågan till för avgörande. Talmannen får inte vägra tillstånd till interpellationen om utskottet har förklarat att den inte strider mot grundlag eller denna lag. En interpellation besvaras av ett statsråd från det att den getts in. Om kammaren gör ett uppehåll i sitt arbete, förlängs tiden med vad som motsvarar uppehållet. En interpellation besvaras av ett statsråd från det att den överlämnats till statsrådet. Om kammaren gör ett uppehåll i sitt arbete, förlängs tiden med vad som motsvarar uppehållet. Om ett svar inte lämnas inom den tid som har angetts i andra stycket, skall statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. Meddelandet får inte följas av överläggning. Om ett svar inte lämnas inom den tid som har angetts i andra stycket, ska statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. Meddelandet får inte följas av överläggning. En interpellation faller om den inte har besvarats vid det då den väcktes. En interpellation ges in till kammarkansliet. Den skall vara egenhändigt undertecknad av interpellanten. Talmannen anmäler utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren beslut att interpellationen skall eller inte skall få framställas. Om talmannen har medgett att interpellationen får framställas, låter talmannen utan dröjsmål statsrådet få del av interpellationen. En interpellation ges in till kammarkansliet. Talmannen anmäler utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren beslut att interpellationen ska eller inte ska få framställas. Om talmannen har medgett att interpellationen får framställas, låter talmannen utan dröjsmål statsrådet få del av interpellationen. Talmannen fastställer efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna den dag under ett då interpellationer senast får ges in till kammarkansliet. Om det finns särskilda skäl, får dock talmannen medge att en interpellation får framställas även om den getts in efter denna dag. Talmannen fastställer efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna den dag under ett då interpellationer senast får ges in till kammarkansliet för besvarande före ett uppehåll i kammararbetet som är längre än en månad. Interpellationen skall redovisas i protokoll. Interpellationen ska redovisas i protokoll. En skriftlig fråga ges in till kammarkansliet. Den skall vara egenhändigt undertecknad av den ledamot som framställer frågan. Talmannen anmäler utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren beslut att frågan skall eller inte skall få framställas. Om talmannen har medgett att frågan får framställas, låter talmannen utan dröjsmål statsrådet få del av frågan. En skriftlig fråga ges in till kammarkansliet. Talmannen anmäler utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren beslut att frågan ska eller inte ska få framställas. Om talmannen har medgett att frågan får framställas, låter talmannen utan dröjsmål statsrådet få del av frågan. Det skriftliga svaret lämnas till kammarkansliet som överlämnar svaret till den ledamot som ställt frågan. De skriftliga frågor som getts in senast besvaras senast i följande vecka. Under längre uppehåll i kammarens arbete än en månad får talmannen besluta att svaren lämnas efter det att frågorna framställts. Talmannen fattar sitt beslut efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna. Om ett svar inte lämnas , skall statsrådet meddela kammarkansliet när frågan kommer att besvaras eller att den inte kommer att besvaras. Under längre uppehåll i kammarens arbete än en månad får talmannen besluta att svaren lämnas efter det att frågorna framställts. Talmannen fattar sitt beslut efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna. Om ett svar inte lämnas , ska statsrådet meddela kammarkansliet när frågan kommer att besvaras eller att den inte kommer att besvaras. Vid val med slutna sedlar uppmanar talmannen fem ledamöter att ta plats vid talmansbordet. Av dessa skall tre biträda när valsedlarna öppnas och granskas och två föra anteckningar över valet. Vid val med slutna sedlar uppmanar talmannen fem ledamöter att ta plats vid talmansbordet. Av dessa ska tre biträda när valsedlarna öppnas och granskas och två föra anteckningar över valet. Ledamöterna ropas upp i den ordning som anges i tilläggsbestämmelse 5.6.2. När en ledamot ropas upp, skall han eller hon gå fram till talmansbordet och lämna sin valsedel till talmannen. Ledamöterna ropas upp i den ordning som anges i tilläggsbestämmelse 5.6.2. När en ledamot ropas upp, ska han eller hon gå fram till talmansbordet och lämna sin valsedel till talmannen. Sedan samtliga godkända valsedlar har lästs upp av talmannen och antecknats av kammarsekreteraren och de två ledamöterna, jämförs anteckningarna över valet. Sedan samtliga godkända valsedlar har lästs upp av talmannen och antecknats av den tjänstgörande kammarsekreteraren och de två ledamöterna, jämförs anteckningarna över valet. Talmannen fastställer resultatet av valet och tillkännager det för kammaren. 9 kap. 1 § Kammaren utser en kammarsekreterare. Kammarsekreteraren låter föra protokollet vid sammanträden med kammaren. Han eller hon expedierar beslut och biträder i övrigt talmannen i riksdagsarbetet. Val av kammarsekreterare äger rum vid början av närmast efter ett ordinarie val till och gäller för tiden till dess nytt val av kammarsekreterare förrättas. Vid val med slutna sedlar tillämpas det förfarande som anges i 8 kap. 1 § andra stycket. Kammaren utser en riksdagsdirektör. Riksdagsdirektören låter föra protokollet vid sammanträden med kammaren. Han eller hon expedierar beslut och biträder i övrigt talmannen i riksdagsarbetet. Riksdagsdirektören är också chef för riksdagsförvaltningen och sekreterare i krigsdelegationen. Val av riksdagsdirektör äger rum vid början av närmast efter ett ordinarie val till och gäller för tiden till dess ett nytt val av riksdagsdirektör förrättas. Valet ska beredas. Vid val med slutna sedlar är den vald som får tre fjärdedelar eller fler av de avgivna rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås, förrättas ett nytt val. Om inte heller då någon får tre fjärdedelar eller fler av de avgivna rösterna sker en ny beredning av valet. Kammarsekreteraren, med tjänstebenämningen riksdagsdirektör, är chef för riksdagsförvaltningen och sekreterare i krigsdelegationen. Valet av riksdagsdirektör ska beredas av en grupp bestående av talmannen och de särskilda företrädarna för partigrupperna. Bistånd med sakuppgifter och studieresor Bistånd med sakuppgifter 9 kap. 7 § ledamöter och organ skall ha tillgång till bibliotek och rätt till bistånd i övrigt med sakuppgifter för riksdagsarbetet. ledamöter och organ ska ha tillgång till bibliotek och rätt till bistånd i övrigt med sakuppgifter för riksdagsarbetet. I fråga om ledamöternas studieresor finns särskilda föreskrifter. 10 kap. 3 § Utskotten skall följa arbetet i Europeiska unionen inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Utskotten ska följa arbetet i Europeiska unionen inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Regeringen skall överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer. Dessa överläggningar får äga rum offentligt i enlighet med bestämmelserna om öppna utskottssammanträden i 4 kap. 13 § med tilläggsbestämmelser. Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer. Utskottet får besluta att dessa överläggningar ska äga rum offentligt. I övrigt tillämpas bestämmelserna om slutna och öppna utskottssammanträden i 4 kap. 13 § med tilläggsbestämmelser. Om minst fem av ledamöterna i ett utskott begär det, skall utskottet besluta att överlägga med regeringen enligt andra stycket. Utskottet får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Utskottet skall i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Om minst fem av ledamöterna i ett utskott begär det, ska utskottet besluta att överlägga med regeringen enligt andra stycket. Utskottet får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Utskottet ska i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för en studieresa som beslutats före . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter föreskrivs att 4 kap. 3 a § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 3 a § Riksdagsstyrelsen eller den som riksdagsstyrelsen bestämmer fattar beslut om en riksdagsledamots utrikes tjänsteresa. Riksdagsstyrelsen fastställer ett belopp per valperiod för en riksdagsledamots enskilda tjänsteresa för att delta i samarbetet inom Europeiska unionen. Medel som inte använts till sådan resa får överföras till ledamotens partigrupp om partiet återkommer till efter ett val och disponeras enligt 14 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Riksdagsstyrelsen fastställer ett belopp per valperiod för en riksdagsledamots enskilda utrikes tjänsteresa. Medel som inte använts till sådan tjänsteresa ska överföras till riksdagsförvaltningen. Regler för beslut om utrikes tjänsteresa för utskott eller företrädare för utskott finns i riksdagsordningen samt för utrikes tjänsteresa på uppdrag av partigrupp i i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för en EU-tjänsteresa som beslutats före . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen Härigenom föreskrivs att 12 och 15 §§ lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § Riksdagsdirektören är chef för förvaltningen och ansvarar för och leder verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. När riksdagsdirektören inte är i tjänst eller är på tjänsteresa skall uppgifterna som chef för riksdagsförvaltningen i första hand skötas av kanslichefen för kammarkansliet och i andra hand av tjänsteman inom riksdagsförvaltningen som riksdagsdirektören utsett efter samråd med talmannen. När riksdagsdirektören inte är i tjänst eller är på tjänsteresa ska uppgifterna som chef för riksdagsförvaltningen i första hand skötas av biträdande riksdagsdirektören och i andra hand av tjänsteman inom riksdagsförvaltningen som riksdagsdirektören utsett efter samråd med talmannen. Styrelsen skall pröva om förvaltningens verksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. Styrelsen beslutar om 1. framställningar till , 2. målen för förvaltningens verksamhet, 3. förvaltningens årsredovisning, och förslag till budget för , 4. åtgärder med anledning av rapporter över förvaltningens verksamhet och den redovisning som styrelsen skall lämna till enligt 7 §, 5. åtgärder med anledning av internrevisionens redovisning samt revisionsplan, 6. föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av riksdagsförvaltningen, 7. riksdagsförvaltningens arbetsordning, 8. slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, avbrytande av annan förhandling än förhandling i tvist om avtal, lockout eller annan stridsåtgärd samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för och dess myndigheter, 9. anställning av kanslichef vid kammarkansliet, utskotten samt , administrativ direktör, kanslichef vid kansliet för informations- och kunskapsförsörjning, kanslichef vid internationella kansli, säkerhetschef och chef för , 10. frågor som avses i 4 §, 11. frågor som hänskjuts till styrelsen från rådet för ledamotsnära frågor samt 12. frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. Styrelsen ska pröva om förvaltningens verksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. Styrelsen beslutar om 1. framställningar till , 2. målen för förvaltningens verksamhet, 3. förvaltningens årsredovisning, och förslag till budget för , 4. åtgärder med anledning av rapporter över förvaltningens verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till enligt 7 §, 5. åtgärder med anledning av internrevisionens redovisning samt revisionsplan, 6.