frsrdg · GW04RB1 · 2009-01-01 00:00:00 — Solow 1988 M. Allais 1989 T. Haavelmo 1990 H.M. Markowitz, M.H. Sharpe 1991 R.H. Coase 1992 1993 R.W. North 1994 J.C. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten 1995 R.E. Mirrlees och W. Vickrey 1997 R.C. Sen 1999 R.A. Mundell 2000 J.J. Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Stiglitz 2002 D. Kahneman och V.L. Granger 2004 F.E. Kydland och E.C. Prescott 2005 R.J. Aumann och T.C. Schelling 2006 E.S. Phelps 2007 L. Hurwicz, E.S. Maskin och R.B. 2008 P. Krugman ORDLISTA 2008/09:RB1 2008/09:RB1 ORDLISTA Avveckling Slutlig reglering av en skuld när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Betalningsbalans Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans och kapitalbalans. Summan transaktioner med utlandet är alltid noll, det vill säga betalningarna är i balans. Se även bytesbalans. Betalningssystem Konton, regler och datasystem som behövs för att genomföra betalningar och för att överföra värdepapper mellan olika aktörer. BIS, för centralbanker med säte i . Bedriver utredningsverksamhet och utarbetar normer och standarder för finansiell verksamhet. BIS har även inlåning från och utlåning till centralbanker. är delägare i BIS och representerad i dess styrelse. BNP, bruttonationalprodukt av alla de varor och tjänster som produceras i landet för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. och avveckling av betalningar allteftersom uppdragen kommer in. Bytesbalans Sammanställning som visar ett lands transaktioner med utlandet när det gäller handel med varor och tjänster, löner, avkastning på kapital samt löpande transfereringar som till exempel bidrag till EU. Bytesbalansen är en del av betalningsbalansen. som ansvarar för penningpolitiken i ett land eller valutaområde, det vill säga fastställer en ränta för att bevara värdet på pengar. En centralbank ansvarar normalt även för att stabiliteten i betalningsväsendet kan upprätthållas och ger ut kontanta betalningsmedel. I andra länder kan centralbanker också ha andra uppgifter, till exempel ansvara för den finansiella tillsynen eller förvalta statsskulden. CLS, Continuous Linked Settlement Internationellt system för clearing och avveckling av valutatransaktioner. Clearing Den del av en betalningsavräkning där instruktioner sammanställs om överföring av medel till betalningsmottagarens konto. Dagslån Lån från en bankdag till nästa som bankerna eller andra finansinstitut ger varandra. Bankerna kan också låna eller placera i . Dagslånemarknad Den marknad där framför allt banker kan placera och låna från till nästa . Dagslåneränta Ränta som marknadens aktörer betalar eller får om de lånar eller placerar från till nästa. Dagslåneräntan är den kortaste marknadsräntan. Derivatinstrument Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. Diskonteringsränta Den ränta som används för att räkna fram nuvärdet av ett framtida belopp. För att bestämma diskonteringsräntan används ofta den riskfria räntan plus en riskpremie i den aktuella placeringen. Duration Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepappret om räntan stiger . ECB, Europeiska Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Målet för ECB:s penningpolitik är att upprätthålla prisstabilitet i euroområdet. Högsta beslutsorgan är , som utgörs av de sex direktionsledamöterna i och cheferna för de nationella centralbankerna i de länder som har infört euron. ECB:s allmänna råd Samrådsorgan inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) där alla EU:s centralbankschefer inom ECBS samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Samlande benämning på ECB och centralbankerna i samtliga EU:s medlemsländer. Sammansättning av Europeiska unionens råd med EU-ländernas finans- och ekonomiministrar. utfärdar ekonomisk-politiska riktlinjer och beslutar, tillsammans med , om finansiell lagstiftning och EU:s budget om . EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet samt granskar medlemsländernas stabilitets- och konvergensprogram. Euro Valuta i de EU-länder som har infört gemensam valuta och som för en gemensam penningpolitik under ledning av (). Eurosystemet Samlande benämning på ECB och centralbankerna i de länder som infört euron som gemensam valuta. Fast växelkurs System där växelkursen hålls på en bestämd nivå mot en eller flera valutor. Antingen knyter ett land ensidigt sin valuta till en annan eller samarbetar flera länder i ett växelkurssystem. Finansiella marknader Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De finansiella marknaderna i består bland annat av aktie-, ränte- och valutamarknaderna. Finansiellt system Består av banker och andra företag, marknadsplatser och infrastruktur med lagar och regler. Via detta system ska människor kunna betala, spara pengar som andra kan låna och få hjälp att hantera risker som kan uppstå på de finansiella marknaderna. myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Företagscertifikat Finansiellt instrument som ges ut av företag och används för kortfristig upplåning på penningmarknaden. G10, Group of Ten eller för internationellt ekonomiskt samarbete. Består namnet till trots av elva länder: , , , , , , , , , och . Spelar en aktiv roll i BIS-arbetet med att utveckla finansiella normer och standarder. Se BIS, . Guld- och valutareserv reserv av guld och värdepapper i utländsk valuta som förvaltas av . Denna buffert kan användas för att vid behov försvara värdet på den svenska kronan och ge nödkrediter till solventa banker som får problem. HIKP, harmoniserat konsumentprisindex Harmoniserat index för konsumentpriser som används inom EU. Utgörs av KPI exklusive räntekostnader för egnahem, bostadsrättsavgifter, lotteri, tips och toto med mera. HIKP innehåller även vissa kostnader som inte ingår i KPI, till exempel barnomsorgsavgifter. IMF, eller Organ som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 185 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Inflation Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Motsatsen är deflation. Inflationsmått Det finns flera olika mått på inflation, se exempelvis KPI, KPIF, KPIX eller HIKP. Informationskvot Mäter relationen mellan avkastningen på en portfölj i förhållande till index och dess aktiva risk för att visa om aktiv förvaltning varit lönsam. En kvot över noll visar att förvaltningen varit lönsam. Insättningsgaranti Statlig försäkring på medel insatta på konton hos anslutna kreditinstitut. Om ett kreditinstitut går i konkurs får kontoinnehavarna tillbaka sina insatta medel, vanligen upp till ett visst fastställt belopp. Insättningsgarantifond Statlig fond som ska finansiera de framtida förväntade kostnaderna av statens åtaganden för insättningsgarantin. Finansieras av en särskild avgift som betalas av banker och vissa andra finansiella institut som har tillstånd att ta emot kunders pengar på konto. Fondens storlek uppgick till 2008. KPI, konsumentprisindex Statistiskt mått på hur konsumentpriserna utvecklas. Beräknas av () . inflationsmål är uttryckt i termer av den årliga procentuella förändringen i KPI. KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Statistiskt mått på hur konsumentpriserna utvecklas exklusive direkta effekter av förändringar i bostadsräntorna. KPIX, underliggande inflation Statistiskt mått på inflation som inte tar hänsyn till mer tillfälliga effekter. Beräknas av SCB som KPI exklusive hushållens räntekostnader för egnahem och rensat för de direkta effekterna av förändringar i indirekta skatter och subventioner. Kreditfacilitet Avtal om kredit som kan utnyttjas vid senare tillfälle. Vanligen medför en sådan kreditmöjlighet en avgift för den som ska ta lånet. Kallas också för lånefacilitet. Likviditet Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Kan även beskriva hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Likviditetsstöd Åtgärder som en centralbank kan vidta för att stödja ett eller flera finansinstituts betalningsförmåga på kort sikt i syfte att undvika en allvarlig störning i det finansiella systemet och stärka förtroendet för betalningsväsendet. Marknadsoperationer Ränte- eller valutatransaktioner som en centralbank gör för att påverka räntor eller valutor, med andra ord transaktioner med penning- eller valutapolitiskt syfte. OMX för derivatinstrument. Ingår som en del av verksamheten hos . Nödkredit Kredit som en centralbank på särskilda villkor kan bevilja ett finansiellt institut genom att exempelvis låna ut mot andra säkerheter än de som normalt krävs. kan alternativt ställa ut garantier som medför att det institut som saknar säkerheter kan låna på marknaden. Penningmarknad Den del av kreditmarknaden där man handlar med instrument som har en löptid på mindre än , till exempel statsskuldväxlar och certifikat. En av penningmarknadens viktigaste funktioner är att säkra tillgången till likviditet för banker och andra finansiella institut. Penningpolitik Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla prisstabilitet i ekonomin. Penningpolitiken kan även påverka växelkursen och effekterna av konjunkturutvecklingen. Prisstabilitet Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till med ett intervall på . Detta mål ska normalt uppnås . Repa, repotransaktion Återköpsavtal som liknar ett kortfristigt lån. lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av bankerna. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre belopp. får alltså då tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Marknadsaktörerna kallar återköp av värdepapper för en omvänd repa. Reporna utförs vanligtvis . Från engelskans repurchase agreement. Reporänta viktigaste styrränta genom vilken kan styra de korta marknadsräntorna med avsikt att påverka inflationen. Motsvarar prisskillnaden mellan försäljning och återköp av en repa. Bankerna betalar reporänta när de lånar pengar i via repotransaktioner. direktion Sex ledamöter som utses av riksbanksfullmäktige med mandatperioder på fem eller . Direktionen ansvarar för verksamhet och fattar beslut om penningpolitiken, frågor om finansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Riksbankscertifikat Värdepapper med kort löptid som kan ges ut av i syfte att vid behov dra in överskott av likvida medel som uppstår inom banksystemet till följd av att lånat ut svenska kronor för att på kort sikt underlätta bankernas finansieringssituation. Riksbanksfullmäktige Elva ledamöter och lika många suppleanter som utses av och har samma mandatperiod som riksdagsledamöterna. Utser i sin tur de sex ledamöterna i direktion, följer upp verksamhet och beslutar bland annat om utformningen av sedlar och mynt. Riksbankslagen Lagen (1988:1385) om riksbank som fastställer mål och arbetsuppgifter. , betalningssystem Centralt betalningssystem som hanterar betalningar till och från bankernas konton hos . fungerar som bankernas bank för betalningar i svenska kronor. Ränterisk Risken för att värdet på ett räntebärande värdepapper sjunker eller stiger till följd av att marknadsräntorna ändras. Kallas även kursrisk. Rörlig eller flytande växelkurs System där värdet på valutan bestäms av marknaden, det vill säga av utbud och efterfrågan. Värdet på till exempel svenska kronor bestäms på detta sätt. SCB, Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . Seignorage De inkomster som en centralbank får på sin sedel- och myntutgivning. Inkomsterna kommer av avkastningen på de värdepapper som köper för pengarna. Solvens Mått på ett företags ekonomiska ställning och styrka. Visar företagets förmåga att betala sina skulder allteftersom de förfaller. undersöknings- och seminarieverksamhet som drivs gemensamt av masskommunikation (JMG), samt offentlig sektor (CEFOS) vid . Stabilitetsfond Statlig fond som upprättades för att hantera eventuella framtida solvensproblem i . Stresstest Test för att bedöma känsligheten för en oväntad händelse. Till exempel testar motståndskraften i de svenska bankerna för händelser som inte är särskilt sannolika men som trots allt skulle kunna inträffa. Styrräntor De räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. I är det reporäntan samt in- och utlåningsräntan till banksystemet. Swapfacilitet Tillfälligt arrangemang om ett ömsesidigt utbyte av skilda valutor eller värdepapper med olika avkastningsvillkor. Priser och löptider för att utnyttja faciliteten avtalas i förväg mellan parterna. SWIFT, Society for Meddelandesystem som används av aktörerna på de finansiella marknaderna för internationell betalningsförmedling via teleförbindelser med stor snabbhet och hög säkerhet. Value-at-Risk, VaR Statistisk metod som beskriver den största potentiella förlust vid en investering som med viss sannolikhet kan uppstå . Används av investerare för att mäta risken i en specifik tillgång eller i en portfölj av tillgångar. Valutakurs Se växelkurs. Valutapolitik Åtgärder som en centralbank vidtar för att påverka den egna växelkursen mot andra valutor. Kallas också växelkurspolitik. I beslutar regeringen om växelkursen ska vara rörlig eller fast. har sedan till uppgift att sköta den dagliga politiken inom ramen för det beslutade systemet. Valutareserv Se guld- och valutareserv. Valutaswap Se swapfacilitet. Volatilitet Uttryck för rörelse i olika priser och räntor. Hög volatilitet i till exempel en aktie betyder snabba och stora svängningar i en akties börskurs. Central värdepappersförvarare och clearingorganisation som handlägger olika rutiner inom det svenska värdepappersområdet. står under tillsyn av . Växelkurs Det pris till vilket en valuta kan växlas mot en annan, det vill säga värdeförhållandet mellan två valutor. Kallas också valutakurs. ORDLISTA 2008/09:RB1 16.42 2008/09:RB1 ORDLISTA 16.42 Riksbankschef vice riksbankschef riksbankschef