frsrdg · GW04ER1 · 2009-03-10 00:00:00 — MR-seminarium i Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén anordnade i samarbete med den svenska ambassaden och det vitryska statliga i ett seminarium i på temat Implementation of Human Rights in a for the Future. Seminariet syftade till att med utgångspunkt i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna introducera och diskutera utvecklingen av det internationella regelsystemet till skydd för mänskliga rättigheter, med särskilt fokus på och rättspraxis. Seminariet bestod dels av föredrag i plenum, dels av gruppdiskussioner på olika teman såsom minoriteters rättigheter, människohandel samt tortyr och illabehandling. Föreläsarna kom från , , det vitryska samt universitet. Deltagarna utgjordes av ett åttiotal lärare, elever och forskare vid fakulteten för internationella relationer samt juristfakulteten vid det vitryska statliga i . Seminariet finansierades av det svenska . Sydöstra och södra svenska ordförandeskapet bidrog till att ytterligare lyfta fram sydöstra och södra som en geografisk prioritering inom . Tillsammans med det avgående slovakiska ordförandeskapet valde Sydöstra och som diskussionstema för den informella lunch som medlemsländernas utrikesministrar höll vid ministermötet . I sitt tal inför den parlamentariska församlingen noterade ministerkommitténs ordförande att , och visserligen gjort framsteg inom kärnområden, men att det finns allvarliga strukturella problem som hindrar den demokratiska utvecklingen. träffade Bildt såväl generalsekreterare som organisationens MR-kommissarie för att diskutera frågor om västra , södra , och . Ordförandeskapet uttalade sig specifikt om Kosovo. Såväl utrikesminister som kabinettssekreterare framhöll inför den parlamentariska församlingen att inte alla men väl en majoritet av medlemsländer har erkänt Kosovo som en självständig stat under internationell övervakning. Man påpekade att FN:s resolution är tillämpbar och att en rekonfiguration av den internationella närvaron från till Eulex skulle komma att äga rum. Likaså underströk man vikten av att det internationella samfundet ges möjlighet att fortsätta sina aktiviteter i området. De två senare punkterna återfinns i ministerkommitténs svar på församlingens rekommendation 1822 (2008). Forum för demokratins framtid hölls i fjärde session av Forum för demokratins framtid, på temat E-Democracy who dares? Sessionen syftade till att diskutera informationsteknikens användbarhet i arbetet med att stärka demokratin. , statssekreterare vid och jämställdhetsdepartementet, deltog som företrädare för det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén. Det svenska ordförandeskapet stödde i arbetet med sessionen, bl.a. genom att handha en del av sessionens dagordning. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén följde konferens av frivilligorganisationer upp den session av Forum för demokratins framtid som hölls 2007 i och . I sessionens slutsatser uppmanades konferens av frivilligorganisationer att förbereda en Code of Good Practice for Civic Participation, bl.a. innehållande mekanismer för att främja frivilligorganisationers deltagande i politiska beslutsprocesser. Konferensen av frivilligorganisationer arrangerade därför ett möte i för att diskutera kodens innehåll. Ett antal liknande regionala samrådsmöten har hållits och är planerade . Enligt planerna ska koden antas . Konvention om tillgång till allmänna handlingar beslutade ministerkommittén om en konvention om tillgång till allmänna handlingar. Det svenska ordförandeskapet framförde att konventionen är grundläggande för att tillförsäkra öppenhet i statliga myndigheters verksamhet. Även den parlamentariska församlingen stödde konventionen, men uttryckte att man helst hade velat se mer långtgående skrivningar. I ett yttrande över konventionen påpekade man att detta är det första bindande internationella avtal som innehåller en generell rätt att tillgå allmänna handlingar. efterlystes ett antal kompletterande åtgärder, exempelvis om en vidare definition av begreppet statlig myndighet, en tidsgräns för hanteringen av förfrågningar om handlingar samt en paragraf i syfte att förhindra reservationer från medlemsländerna. Vid sitt möte beslutade ministerkommittén att informera styrkommittén för mänskliga rättigheter om församlingens yttrande. Man bjöd dessutom in rapportörsgruppen för mänskliga rättigheter att granska yttrandet. noterade församlingens yttrande i samband med sitt beslut . 3.3 Rättsstatens principer Det svenska ordförandeskapet uttalade i sina prioriteringar att respekt för rättsstatens principer är av central betydelse för och ett grundläggande krav för medlemskap i organisationen. Särskild uppmärksamhet ansåg man ska riktas mot komponenter såsom uppbyggnaden av en demokratisk stat, rättsväsendets oberoende, det rättsliga förhållandet mellan individ och stat samt medborgarens säkerhet. Man ansåg att i hög grad bör utnyttja verktyg såsom normgivning, övervakning, informationskampanjer och stöd. Översikt över arbete med rättsstatens principer Vid ministermötet betonades betydelsen av rättsstatens principer för att konsolidera demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Ministrarna gav ställföreträdarmötet i uppdrag att undersöka hur man fullt ut kan använda potential för att förstärka rättsstatens principer och ett gott samhällsstyre i medlemsländerna. Återrapportering skulle ske i samband med överlämnande av ordförandeklubban till . Ställföreträdarmötet delegerade uppdraget till rapportörsgruppen för rättsligt samarbete, som diskuterade uppdraget utifrån ett dokument utarbetat av ständiga representation vid . I dokumentet föreslås utvecklandet av en strategi för i syfte att främja organisationens arbete med rättsstatens principer. På uppdrag av rapportörsgruppen för rättsligt samarbete utformade sekretariat en översikt över arbete med rättsstatens principer An Overview. Översikten innehöll tre övergripande delar: en beskrivning av nyckelkomponenter i begreppet rättsstatens principer, en förteckning över aktiviteter på området och en kartläggning av arbetet med rättsstatsfrågor inom EU, och FN. välkomnade översikten vid sitt möte och beslutade att sprida dokumentet till bl.a. den parlamentariska församlingen, kongressen och MR-kommissarien. Dessutom gav man samt flera styr- och expertkommittéer möjlighet att lämna kommentarer fram till . Rapportörsgruppen för rättsligt samarbete ska därefter bereda ärendet på nytt och återrapportera till ministerkommittén. förslag om en strategi för arbetet med rättsstatens principer vann inte fullt stöd bland övriga medlemsländer, varför resultatet kom att stanna vid ett mer beskrivande dokument som underlag för en kommande strategi. ambition är dock fortfarande att ska kunna komma överens om en strategi, dvs. en operationalisering av översikten. Konferens om internationella domstolar och tribunaler Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén arrangerade en konferens i på temat International Courts and Ahead. Det svenska ordförandeskapet samarbetade inför konferensen med den brittiska regeringen och sekretariatet inom för folkrättsliga frågor (CAHDI). Syftet med konferensen var att diskutera utmaningar som internationella domstolar och tribunaler står inför. Konferensen samlade ca 120 deltagare, inklusive presidenter, åklagare och kanslichefer från 15 internationella domstolar och tribunaler. Inledningstal hölls av generalsekreterare , CAHDI:s ordförande och domstolens president . Det svenska ordförandeskapet företräddes av utrikesminister . gavs ställföreträdarmötet en muntlig rapport om konferensen. I konferensslutsatserna noterades att antalet internationella domstolar och tribunaler har ökat markant och att ökningen kan ses som ett tecken på en större respekt för internationell rätt. påpekades vikten av att bevara nationella domstolars ansvarskänsla för att upprätthålla internationell rätt och undvika överlappande jurisdiktion. Ett förslag var att domare vid internationella domstolar och tribunaler bekantar sig med varandras rättspraxis och därigenom arbetar för att undvika motsägelser och inkompatibiliteter. Konferens om rättsliga reformer i södra arrangerade det svenska ordförandeskapet i samarbete med och sekretariat en konferens i på temat and the Rule of in the South Caucasus Achievements and Challenges for the Judicial Professions. Konferensen syftade till att stärka arbetet med rättsstatens principer i länderna i södra . Konferensen samlade en rad rättsutövare från , och , inklusive justitieministrar, ordförande i högsta domstolar, allmänna åklagare och ombudsmän. Inledningsanföranden hölls av bl.a. biträdande generalsekreterare , utrikesminister och , rättschef vid . arbetsmarknadsminister höll ett slutanförande. Konferensen avslutades med ordförandens slutsatser, vilka lägger en grund för ett framtida rättsstatssamarbete i södra . På grund av meningsskiljaktigheter om resulterade dock inte slutsatserna i ett officiellt dokument. Uttalanden om händelser i Händelser i föranledde uttalanden av ministerkommitténs ordförande . I ett pressmeddelande av noterade med stor tillfredsställelse den turkiska beslut att inte förbjuda det turkiska regeringspartiet . Enligt Bildt skulle beslutet öppna möjligheter för ytterligare reformer som kan säkra fortsatta framsteg på kärnområden. De turkiska myndigheterna inbjöds att använda sig av expertis. I ett annat uttalande fördömde Bildt dödandet av 15 turkiska soldater i sydöstra . 3.4 Jämställdhets- och ungdomsfrågor Det svenska ordförandeskapet framhöll i sina prioriteringar betydelsen av att tillämpa ett jämställdhetsperspektiv inom alla politikområden. Uppföljning av de framsteg som har gjorts i genomförandet av normer om jämställdhet ska uppmuntras, även inom . Likaså uttalades en ambition att belysa kvinnors och mäns roll när det gäller konfliktförebyggande åtgärder och konfliktlösning. På detta sätt avsåg man att bidra till genomförandet av FN:s resolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Vikten av insatser för att motverka våld mot kvinnor och för att genomföra konvention mot människohandel betonades. Därutöver uttalades en avsikt att stödja arbetet med nya ungdomsstrategi Agenda . Tematiska debatter om människohandel och jämställdhetsfrågor Det svenska ordförandeskapet initierade två tematiska debatter om jämställdhetsfrågor vid ställföreträdarmötet. Den första hölls och handlade om åtgärder för att motverka människohandel. biträdande generalsekreterare deltog. Debatten visade på ett fortsatt starkt stöd för engagemang för åtgärder mot människohandel. Efter debatten fattade ställföreträdarmötet ett antal beslut. Ett handlade om regler för val av medlemmar av Group of Experts on Action against Trafficking in Human Beings (), den mekanism som övervakar konvention mot människohandel. Vidare beslutades att regelbundet ska presentera utvärderingar av de åtgärder som har vidtagits bland de länder som har ratificerat konventionen. Ställföreträdarmötet beslutade att hålla årliga tematiska debatter om människohandel. Likaså uppmanade man till undertecknande och ratificering av konvention mot människohandel. Den andra debatten hölls och handlade om jämställdhetsintegrering. och den tematiska samordnaren för jämställdhetsfrågor, ambassadör , lyfte fram olika förslag om hur man kunde öka andelen kvinnor inom organ. Medlemsländerna var eniga om principen om jämställdhetsintegrering. underströk vikten av att genomföra FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Även denna debatt följdes av ett antal beslut: ska beakta behovet av att inkludera ett könsperspektiv i deklarationer och utkast till rättsliga texter och likaså bjuda in rapportörsgrupper att beakta denna aspekt. Ministerkommitténs kommittéer ska inkludera ett könsperspektiv i sina direktiv. för jämställdhet mellan kvinnor och män ska fortsätta sitt arbete med studier för övervakning av ministerkommitténs rekommendationer på jämställdhetsområdet. Generalsekreteraren ska utvärdera genomförandet av jämställdhetspolicy i en årlig rapport. Medlemsländerna ska uppmuntras att eftersträva en förbättrad könsfördelning i kandidatlistor för urvalsprocedurer till organ, enheter och kommittéer. Några av ovanstående beslut återspeglar förslag som det svenska ordförandeskapet cirkulerade inom den nordisk-baltiska kretsen och sekretariat. Förslagen handlade om tre saker: könsbalanserade listor vid valprocedurer inom ministerkommittén, kontroll av genomförande av normativa instrument såsom rekommendationer och diskussioner om jämställdhetsfrågor på rapportörsgruppsnivå. Även beslutet om en årlig rapport av generalsekreteraren låg i linje med ett förslag av det svenska ordförandeskapet. Konvention om våld mot kvinnor och våld i hemmet organiserade en konferens i som avslutning på organisationens kampanj för att motverka våld mot kvinnor. Konferensen samlade företrädare för ministerkommittén, den parlamentariska församlingen, kongressen och medlemsländer. Bland deltagarna fanns även representanter för och de i som inte är Europarådsmedlemmar (, , , och ). Konferensens syfte var dels att utvärdera de nationella insatser som hade genomförts inom ramen för kampanj för att motverka våld mot kvinnor, dels att förbereda en strategi för framtida arbete. Integrations- och jämställdhetsminister företrädde det svenska ordförandeskapet. En av konferensens slutsatser handlade om att utveckla en konvention. påpekade att kampanj för att motverka våld mot kvinnor hade varit ett tecken på politisk vilja, och hon uttryckte en förhoppning om att det skulle vara möjligt att tillvarata det politiska momentum som kampanjen hade genererat för att upprätta ett avtal om våld mot kvinnor. uppdrog ministerkommittén åt rapportörsgrupperna för mänskliga rättigheter och rättsligt samarbete att överväga utarbetandet av en konvention. beslutade man om fortsatt beredning i rapportörsgruppen för rättsligt samarbete och antog ministerkommittén ett mandat för en tillfällig kommitté för utarbetande av en konvention om våld mot kvinnor och våld i hemmet. Expertgruppen ska ges möjlighet till en förutsättningslös diskussion och lämna en interimsrapport till ministerkommittén , då ministerkommittén avser att besluta om ett mandat om konventionens substantiella innehåll. Kommitténs mandat hade varit föremål för omfattande förhandlingar på arbetsgruppsnivå , bl.a. rörande huruvida konventionen ska utgå från begreppet våld mot kvinnor eller begreppet våld i hemmet. En ny ungdomspolicy för Det svenska ordförandeskapet arbetade aktivt för att skulle ta fram en ny ungdomsstrategi och en resolution om arbete med ungdomsfrågor. Vid den europeiska konferens för ungdomsministrar som och organiserade i företräddes ordförandeskapet av . I sitt tal uttryckte Sabuni att den fäster stor vikt vid ungdomsfrågor, varför dessa återfinns i prioriteringar under ordförandeskapet. utmynnade i en ny ungdomsstrategi Agenda med prioriteringar för framtida ungdomspolicy och ungdomsaktiviteter. I sitt tal informerade Sabuni om det svenska ordförandeskapets intention att ministerkommittén ska utforma en resolution på basis av strategin. Sabuni framförde ett liknande budskap vid den debatt om ungdomsfrågor som höll . antog ministerkommittén en resolution om arbete med ungdomsfrågor. Resolutionen fastställde ett antal prioriteringar för framtida ungdomspolicy och ungdomsaktiviteter. Prioriteringarna berör tre övergripande områden: mänskliga rättigheter och demokrati, kulturell mångfald och interkulturell dialog samt social inkludering. Instrumenten för genomförande inkluderar mellanstatligt samarbete och normgivning, stöd i form av genomgångar av nationell ungdomspolicy samt en kommunikationsstrategi för att synliggöra ungdomssektor. I enlighet med ett förslag från det svenska ordförandeskapet instruerades ett antal kommittéer och samförvaltningsorgan att följa resolutionens genomförande och återrapportera . kommunicerade resolutionen till den parlamentariska församlingen, kongressen och konferensen av frivilligorganisationer. Dessutom bjöd man in generalsekreteraren att vidarebefordra resolutionen till bl.a. Europeiska kommissionen, FN:s allians av frivilligorganisationer och för interkulturell dialog. På svenskt initiativ föregicks besluten av en tematisk debatt om ungdomsfrågor . 3.5 Samarbetet med EU, och FN Ett av det svenska ordförandeskapets strategiska mål var att uppnå ett fördjupat samarbete mellan å ena sidan och EU, och FN å den andra. Man avsåg att på basis av det bilaterala avtal som finns mellan och för de mänskliga rättigheterna främja arbetsrelationerna mellan de båda organisationerna. Likaså avsåg man att understödja samarbete mellan och EU inom ramen för Europeiska grannskapspolitiken och unionens stabiliserings- och associeringsprocess. uttalade sitt stöd för att det svenska ordförandeskapet inom ramen för samarbetsavtalet mellan och EU skulle framhålla stödet till de Europarådsmedlemmar som inte ingår i EU. I de svenska prioriteringarna uttalades även stöd för antagandet av en resolution i om samarbete mellan och FN. samarbete med EU undertecknade och EU ett samarbetsavtal om utökat samarbete och förbättrad politisk dialog. Vid det 118:e ministermötet presenterade ställföreträdarna en första rapport om avtalets genomförande. Positiva effekter av samarbetsavtalet noterades, inte minst gemensamma program i Sydkaukasien, och . betonades att delar av samarbetsavtalet skulle kunna stärkas ytterligare, framför allt den del som handlar om utökad politisk dialog. Ministrarna gav ställföreträdarna i uppdrag att bereda ärendet i nära samarbete med EU och att förbereda en andra rapport innefattande prioriteringar för samarbete med EU. beslutade ministerkommittén om prioriteringar för samarbete med EU. tre kärnområden definierades som prioriterade samarbetsområden. Mer konkret uttalades i rapporten en ambition att stärka samarbetet mellan MR-kommissarie och andra MR-institutioner inom å ena sidan och för grundläggande rättigheter och andra EU-institutioner å den andra. Samstämmigheten mellan EU:s lagstiftning och konventioner inom MR-området ska säkras. Vidare uttalades en ambition att förstärka samarbetet i de länder som omfattas av EU:s grannskapspolitik och unionens utvidgningsprocess. och sydöstra angavs som två prioriterade geografiska områden. I rapporten uttalades att samarbetsavtalet redan har medfört en förbättrad politisk dialog och att denna ska bevaras. Det svenska ordförandeskapet påverkade prioriteringarna genom informella diskussioner med företrädare för och ministerkommitténs rapportörsgrupp för externa relationer. hölls det 27:e fyrpartsmötet mellan och EU. ordförande deltog tillsammans med biträdande generalsekreterare , EU-minister och den ställföreträdande generaldirektören vid Europeiska kommissionens generaldirektorat för externa relationer . Mötet syftade till att se över samarbetet mellan och EU. I mötesslutsatserna omnämndes södra som ett prioriterat geografiskt område för samarbete mellan organisationerna. Inte minst betonades behovet av att tillförsäkra ett aktivt samarbete mellan och EU i genomförandet av EU:s östliga partnerskap. beslutade att rapportörsgruppen för demokrati ska ha mötesslutsatserna i åtanke i sitt framtida arbete. Det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén genomförde tillsammans med det franska EU-ordförandeskapet insatser på mot dödsstraffet . De båda ordförandeskapen sponsrade en paneldiskussion i om dödsstraffet. Bland deltagarna återfanns bl.a. ambassadör för mänskliga rättigheter . ordförande och EU-ordförandeskapets företrädare författade en gemensam artikel mot dödsstraffet. och EU utfärdade dessutom en gemensam deklaration om mot dödsstraffet. inrättade mot dödsstraffet . Deklarationen innebar att EU anslöt sig till initiativ. och möttes och i . Mötet syftade till att inventera framsteg i organisationernas samarbete inom fyra prioriterade områden kamp mot terrorism, åtgärder mot människohandel, främjande av tolerans och icke-diskriminering samt skydd av nationella minoriteter. Man kom överens om att förbereda en gemensam publikation om åtgärder mot människohandel. I syfte att främja tolerans och icke-diskriminering aviserades ett fortsatt samarbete mellan ODIHR, Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (Ecri), och MR-kommissarie. Mötet utmynnade i en rapport som skickades till och permanenta råd. noterade ministerkommittén en rapport av sin ordförande om mötets resultat. Som en del av det ramverk för samarbete mellan och som har funnits möttes och i för ett två-plus-två-möte. Mötet samlade och utrikesministrar respektive samt generalsekreterare och , direktör för kontor. Man kom överens om att fördjupa samarbetet och informationsutbytet mellan organisationerna inom de fyra prioriterade områdena. Beträffande valövervakning välkomnades ett fortsatt nära samarbete mellan /ODIHR å ena sidan och och kongress å den andra. Mötet utmynnade i en gemensam deklaration. hölls i ett trepartsmöte mellan , och FN. Mötet samlade ordförandeskapen och generalsekreterarna i och , ledarna för tre huvudsakliga institutioner, undersekreteraren och generaldirektören för FN:s kontor i samt företrädare för ytterligare ett antal organisationer. Mötet syftade till att diskutera olika aspekter av interkulturell dialog. Diskussionen innefattade områden såsom mänskliga rättigheter, främjandet av interkulturella kompetenser genom utbildning samt kopplingen mellan interkulturell dialog och konfliktförebyggande. Deltagarna välkomnade om interkulturell dialog. Ett antal prioriterade områden stakades ut för framtida samarbete, såsom strategier för att främja minoriteters rättigheter, utbildning i demokratiskt medborgarskap och åtgärder för att motverka radikalisering och stärka förebyggandet av terrorism. Mötet utmynnade i en gemensam kommuniké. och FN Det svenska ordförandeskapet ansvarade för slutförhandlingarna gällande den samarbetsresolution mellan och FN som antog . Samarbetsresolutionen var föremål för omfattande diskussioner i ministerkommittén . Vid sitt möte behandlade kommittén ett resolutionsutkast från rapportörsgruppen för externa relationer. Medlemsländerna var inte eniga om resolutionens skrivningar om dödsstraffet. Medan vissa, bl.a. , ansåg att kampen mot dödsstraffet främst bör behandlas i generalförsamlingens resolution i detta ämne, menade andra att det var en dålig förhandlingstaktik att dra tillbaka hjärtefrågor innan förhandlingarna ens hade börjat. ansåg att alltför ambitiösa skrivningar om dödsstraffet skulle kunna komma att påverka andra viktiga delar av texten i negativ riktning vid förhandlingarna i . Den svenska ståndpunkten avspeglar en kluvenhet mellan att å ena sidan vilja driva dödsstraffsfrågorna och å andra sidan få igenom en samarbetsresolution mellan och FN. Det svenska ordförandeskapet ställde sig bakom den kompromisskrivning som samliga medlemsländer kunde acceptera. antog ministerkommittén ett resolutionsutkast i vilket skrivningarna om dödsstraffet inkluderades i såväl den preambulära som i den operativa delen. Kommittén erinrade om att det svenska ordförandeskapet ges ett mycket stort manöverutrymme vid förhandlingarna i . Det svenska ordförandeskapet uttalade att man skulle göra allt för att undvika en omröstning. antog resolutionen enhälligt , dock utan några skrivningar om dödsstraffet. Det svenska ordförandeskapet försvarade texten vid ministerkommitténs möte . Man framhöll att nästan hela kommitténs kompromissförslag hade antagits, förutom skrivningarna om dödsstraffet, och att 50 länder hade anslutit sig som medförslagställare (inklusive 46 av medlemsländer). Det svenska ordförandeskapet hade in i det längsta försökt vinna acceptans för en referens till den europeiska dagen mot dödsstraffet, men även detta förslag hade mött starkt motstånd och skulle ha lett till en omröstning på hela eller delar av resolutionen. beklagade att det inte gått att få in skrivningar om dödsstraffet.