frsrdg · GW04ER1 · 2009-03-10 00:00:00 — En förtida tillämpning av delar av protokoll 14 kan ske genom en resolution beslutad av ministerkommittén. Konferens om en ny strategi för barnets rättigheter anordnade det svenska ordförandeskapet tillsammans med sekretariat och en konferens i på temat a Europe for and with Children Towards a Strategy for 20092011. Konferensen syftade till att granska det arbete som har genomförts inom ramen för program a Europe for and with Children 20062008 samt till att definiera programmets innehåll för perioden 20092011. Socialminister och biträdande generalsekreterare uttalade inför konferensen att den nya strategin skulle handla om konkreta åtgärder för att ska bli en bättre, vänligare och säkrare plats för alla våra barn. Konferensen samlade ca 320 deltagare, bl.a. företrädare för och dess medlemsländer, andra internationella organisationer, frivilligorganisationer och professionella nätverk. Av 47 medlemsländer var 42 företrädda, varav 20 på ministernivå. Konferensens första dag bestod av tre expertseminarier. Bland deltagarna fanns ombudsmän, regeringsföreträdare, psykologer, domare och advokater, alla med inriktning mot barnfrågor. Konferensens andra och tredje dag bestod av plenarsessioner. Bland talarna återfanns H.M. Drottning , , och , statssekreterare på familjeområdet och tillika företrädare för det franska EU-ordförandeskapet. Tillsammans med fler än 20 regeringsmedlemmar undertecknade H.M. Drottning det vykort som symboliserar engagemang för att eliminera alla former av barnaga. betonade de politiska signaler som det svenska ordförandeskapet i ville sända med konferensen och att man tagit initiativ till en ny strategi titulerad Provision, Protection and Participation for Children in Europe (Stockholmsstrategin). och förberedde ett gemensamt utkast om strategins möjliga innehåll samt underlag för de tre expertseminarierna. Utkastet innefattade en avsikt att inkludera ett barnrättsligt perspektiv i samtliga policyer och att stödja detta förhållningssätt i medlemsländerna. Tonvikt fästes även vid att stödja medlemsländernas genomförande av internationella normer om barnets rättigheter, framför allt FN:s konvention på området. Mer specifikt var utkastet inriktat mot tre områden: att stärka barns ställning inom rättsväsendet (provision), att göra slut på alla former av våld mot barn (protection) och att öka barns kunskaper om demokratins arbetssätt och öka deras delaktighet i samhällets beslutsfattande (participation). Extra uppmärksamhet riktades mot särskilt utsatta grupper, såsom föräldralösa barn, barn med funktionsnedsättning och barn som riskerar fattigdom eller social exkludering. I sina sammanfattande kommentarer uttalade ambassadör , ständige representant i , att det svenska initiativet till en ny strategi hade fått stöd. Konferensdeltagarna var enligt överens om att strategin skulle fokusera på de tre p:na provision, protection och participation. Andra idéer från konferensen som lyftes fram av handlade om en kampanj mot sexuell exploatering av barn, som laboratorium för barns deltagande i beslutsfattande samt en permanent plattform för barnets rättigheter, bestående av företrädare för nationella MR-institutioner, internationella organisationer och frivilligorganisationer. Uppföljning och resultat Vid ministermötet beslutade ministrarna om en översyn av riktlinjerna för programmet a Europe for and with Children. Enligt beslutet ska översynen grundas på utfallet av barnkonferensen i . bjöd ställföreträdarna in sin tematiska samordnare i barnfrågor, ambassadör , att på grundval av utfallet av förbereda programmets fortsättning och redovisa resultatet i samband med överlämnande av ordförandeklubban till . På det svenska ordförandeskapets initiativ höll ställföreträdarmötet en tematisk debatt om barnfrågor. Mötet beslutade att och sekretariat skulle beakta kommentarerna från debatten i förberedandet av konferensen i och utarbetandet av en ny strategi. Vid ställföreträdarmötet informerade det svenska ordförandeskapet om konferensen. beslutade ställföreträdarmötet om strategin. Strategin, som återspeglar innehåll, har fem strategiska mål: att integrera barnets rättigheter i samtliga policyer, att främja ett barnvänligt rättsväsen, att utplåna alla former av våld mot barn, att främja barns deltagande och påverkansmöjligheter i samhället samt att rikta extra uppmärksamhet mot särskilt utsatta barn. ska bidra till målens genomförande på flera sätt, bl.a. genom att tillgängliggöra sina normer om barnets rättigheter online, utforma riktlinjer för ett barnvänligt rättsväsen på nationell nivå och fortsätta sin kampanj mot barnaga. I strategin betonas vikten av ett fortsatt samarbete med olika partner såsom EU, FN, europeiska nätverket av barnombudsmän, frivilligorganisationer och affärsvärlden. En utvärdering av strategin ska övervägas. Konferens om rättigheter för personer med funktionsnedsättning hölls en konferens i på temat Protecting and Promoting the Rights of Persons with Disabilities in Europe Towards Full Participation, Inclusion and Empowerment. generaldirektorat för sociala frågor anordnade konferensen tillsammans med Nordiska samarbetsorganet för handikappfrågor (NSH) inom ramen för ordförandeskap i och . Konferensen samlade ca 170 personer för panel- och seminariediskussioner. Bland deltagarna fanns representanter för medlems- och observatörsländer, , , Europeiska kommissionen, frivilligorganisationer och den akademiska världen. Konferensens syfte var tvådelat: att främja erkännandet och tillämpningen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och att främja genomförandet av tioårsstrategi på området. äldre- och folkhälsominister var värd för konferensen. Hon lyfte fram avsikt att inom och det nordiska samarbetet stärka statusen för frågor om funktionsnedsättning. Konferensen utgjorde även en del av ordförandeskapsprogram för . Det svenska ordförandeskapet rapporterade om konferensen vid ställföreträdarmötet . Ställföreträdarna upprepade sitt engagemang för att genomföra och följa upp tioårsstrategi för personer med funktionsnedsättning. Systematiskt arbete för genomförande av mänskliga rättigheter Inom ramen för det svenska ordförandeskapet genomfördes tre större insatser i syfte att främja ett systematiskt genomförande av mänskliga rättigheter: ett seminarium i om lokala och regionala myndigheters roll, ett forum i om medborgerligt partnerskap och MR-utbildning samt en konferens i om systematiskt MR-arbete. Seminarium om lokala och regionala myndigheters roll anordnade Kommuner och Landsting (SKL) i samarbete med och MR-kommissarie ett seminarium i om ämnet Systematic Work for Human Rights A Challenge to Local/Regional Politics. Omkring 65 personer, inklusive talare och paneldeltagare, deltog. Seminariets utgångspunkt var att mänskliga rättigheter måste genomföras på alla nivåer i samhället för att förverkligas. Syftet med seminariet var därför att skapa en plattform för dialog mellan lokala, regionala och nationella beslutsfattare och representanter för för att gemensamt diskutera de utmaningar man står inför och åstadkomma ett erfarenhetsutbyte en kollektiv brainstorming för att citera , ordförande för . Seminariet var en del av arbetet för ett mer systematiskt och strategiskt genomförande av mänskliga rättigheter på lokal och regional nivå. Slutsatserna från seminariet, i form av en gemensam deklaration, var avsedda att utgöra underlag till den konferens om systematiskt arbete för mänskliga rättigheter som senare anordnades i . Den första halvan av seminariet ägnades åt frågan om vilka utmaningar lokala och regionala beslutsfattare har att möta vad gäller arbetet med mänskliga rättigheter. Huvudtalarna , och , betonade båda att många MR-problem hör hemma på och måste lösas på lokal nivå. identifierade också några viktiga MR-områden i framöver: hanteringen av invandrare och minoriteter, romernas och resandefolkets situation, de äldres situation (framför allt i de forna ), barns situation samt psykiskt och fysiskt funktionshindrades situation. Integrations- och jämställdhetsminister deltog med ett anförande . Sabuni betonade lokala och regionala myndigheters ansvar för genomförandet av mänskliga rättigheter. Hon lyfte fram områden som exempelvis kvinnor som utsätts för våld i hemmet, romska barns utsatta situation och rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Sabuni hänvisade även till pågående nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter, som enligt Sabuni skulle kunna fungera som inspiration för andra aktörer i . Utifrån identifierade utmaningar diskuterades möjliga vägar framåt. Flertalet anföranden berörde likartade tankar och förslag kring åtgärder. Dessa kan sammanfattas i följande punkter: Erfarenheter från olika håll i måste dokumenteras mer systematiskt för att få till stånd ett välfungerande erfarenhetsutbyte och spridning av goda exempel. Samarbeten på lokal nivå, nationellt och internationellt bör främjas. Strukturerade dialoger mellan nivåer (centralregionallokal) och parter (privatoffentligcivilsamhälle) bör främjas. Utbildningsinsatser och informationskampanjer. För att medborgare ska kunna kräva sina rättigheter måste de känna till dem. Lokala och regionala beslutsfattare och verkställare av förvaltningsbeslut måste också göras medvetna om sitt ansvar för främjandet av mänskliga rättigheter, t.ex. genom lokala eller regionala handlingsplaner motsvarande dem som finns på nationell nivå i flera länder. Övervaknings-, varnings- och åtgärdssystem. Flera talare berörde vikten av att arbeta förebyggande med mänskliga rättigheter och av att skapa effektiva strukturer för övervakning av efterlevnaden på lokal och regional nivå, t.ex. inrättandet av lokala och regionala MR-ombudsmän enligt en modell som redan finns på vissa håll i . Dessa punkter går igen i slutsatserna från seminariet i form av en gemensam deklaration där man uppmanar de regeringsrepresentanter och representanter för internationella organisationer och civilsamhälle som senare samlades till den internationella konferensen om systematiskt arbete för mänskliga rättigheter att allvarligt överväga dessa konkreta förslag. Forum om medborgerligt partnerskap och MR-utbildning Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén anordnade sekretariat tillsammans med konferens av frivilligorganisationer ett forum i på ämnet Civic Partnership for Citizenship and Human Rights Education. lanserade 1997 ett särskilt projekt för att genom utbildning främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Projektet Citizenship and Human Rights Education (EDC/HRE) har innefattat samarbete mellan regeringar och frivilligorganisationer. Forumet syftade till att främja detta samarbete. Omkring 150 personer deltog, inklusive tjänstemän från stater som har tecknat europeiska kulturkonventionen. Öppningsanföranden hölls av generalsekreterare , ständige representant i Per och ordföranden för konferens av frivilligorganisationer . Forumet utmynnade i en deklaration om hur frivilligorganisationer bättre kan involveras i utbildningsinsatser för mänskliga rättigheter. Konferens om systematiskt arbete med mänskliga rättigheter anordnade det svenska ordförandeskapet i samarbete med MR-kommissarie en konferens i på temat Rights Work! International Conference on Systematic Work for Human Rights Implementation. Konferensen syftade till att genom seminarie- och plenardiskussioner utbyta idéer om hur man systematiskt kan främja genomförandet av de mänskliga rättigheterna på nationell, regional och lokal nivå. Konferensen samlade ca 180 deltagare från 57 länder. Talarna inkluderade integrations- och jämställdhetsminister , MR-kommissarie , ordföranden för , direktören för för grundläggande rättigheter och , företrädare för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Biståndsminister höll ett slutanförande. Flera av talarna framhöll att det , efter antagandet av FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, fortfarande finns ett glapp mellan retorik och praktik i fråga om mänskliga rättigheter. Man efterlyste därför ett mer systematiskt arbete för genomförande av mänskliga rättigheter. Konferensen om mänskliga rättigheter i 1993, där stater hade uppmanats att överväga införandet av nationella handlingsplaner, lyftes fram av flera talare. noterade inför konferensen att nationella handlingsplaner hade fungerat bra för såväl som andra länder. I sitt tal påpekade att det är först när stater väl sätter sig ned och granskar sitt genomförande av mänskliga rättigheter som saker och ting verkligen börjar röra på sig. framhöll vikten av att stater möjliggör en öppen granskning i detta avseende. Deltagarna drog en rad slutsatser, inte minst om nationella handlingsplaner. Vikten av att mobilisera politisk vilja för att över huvud taget få till stånd en handlingsplan betonades. Vidare framhölls betydelsen av att genomföra en inledande studie för att identifiera existerande problem. Genom ett aktivt deltagande av statsförvaltningen på nationell, regional och lokal nivå, nationella MR-institutioner, det civila samhället och privata aktörer menade man att det skulle vara möjligt att uppnå en känsla av gemensamt ägarskap och därigenom legitimitet för processen. Språket i handlingsplanen måste vara lättförståeligt och relevant. Flera deltagare påpekade att ansvaret för genomförande ofta ligger hos lokala aktörer, varför utbildning och finansiella resurser i betydande utsträckning borde koncentreras till den lokala nivån. Betydelsen av en adekvat uppföljning och utvärdering lyftes likaså fram. uttryckte i sitt slutanförande att det inte är möjligt att påtvinga stater något slags universalmodell för genomförande av mänskliga rättigheter, lika lite som han ville att stater ska känna sig tvingade att inkludera alla aspekter av mänskliga rättigheter i en och samma handlingsplan. Det centrala, enligt , är i stället att arbetet med genomförande av mänskliga rättigheter sker systematiskt, dvs. att stater agerar föregripande snarare än reaktivt mot överträdelser av mänskliga rättigheter. ambassadör i lyfte fram konferensen i samband med ett tal vid Lissabonforum, ett årligt evenemang som arrangeras av Nord-Syd-Center. Ställföreträdarmötet informerades om resultatet av konferensen . kommer MR-kommissarie att presentera rekommendationer på grundval av konferensens slutsatser. kommer då även att presentera en rapport om konferensen. Diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet fattade ministerkommittén ett antal beslut om åtgärder för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Ett beslut handlade om att styrkommittén för mänskliga rättigheter till ska förbereda en rekommendation på området. instruerade vidare alla kommittéer inom mellanstatliga samarbete att inom ramen för sina respektive direktiv föreslå aktiviteter för att stärka lika rättigheter och värdighet för HBT-personer. Därutöver instruerades för juridiskt samarbete att identifiera möjliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Besluten var ett led i en process som redan före ordförandeskapet hade initierat med stöd av de övriga nordiska länderna och de tre baltiska staterna. 3.2 Demokrati I ordförandeskapets prioriteringar uttalades att man ville stödja en systematisk strategi för att gynna demokratisk utveckling. Man betonade att fria och rättvisa val är en förutsättning för demokrati. Tonvikt ska fästas vid stöd och samarbete mellan val. nämndes som en viktig politisk prioritering. Ordförandeskapet uttryckte att man avsåg att verka för ökad dialog mellan internationella aktörer och vitryska motparter. Man ville även uppmuntra till stöd för det civila samhället och oberoende medier i . Vidare avsåg ordförandeskapet att uppmuntra till uppföljningar av den session av Forum för demokratins framtid som hölls i och 2007 och stödja förberedelserna inför forumets session i . Särskild uppmärksamhet ville man rikta mot det arbete som sker inom ramen för konferens av frivilligorganisationer. Likaså uttalades stöd för att anta konvention om tillgång till officiella handlingar. Fria och rättvisa val Det svenska ordförandeskapet lyfte tidigt fram frågan om fria och rättvisa val. I enlighet med ett beslut vid ministermötet påminde man om betydelsen av att göra till en zon av fria och rättvisa val. Man noterade ministerkommitténs svar på församlingens rekommendation 1791 (2007) om tillståndet för mänskliga rättigheter och demokrati i , ett svar som innehåller av föreslagna skrivningar om stärkt mellanstatligt demokratiarbete. ordförande placerade frågan om fria och rättvisa val på en central plats i sitt anförande inför den parlamentariska församlingen . Parlamentsval i hölls parlamentsval i . utfärdade ministerkommitténs ordförande ett pressmeddelande om valen. Bildt hänvisade till den internationella mission som hade övervakat valen. Han gladdes över missionens bedömning att förhållandena kring valen hade förbättrats sedan landets presidentval . förväntade Bildt sig att de georgiska myndigheterna skulle åtgärda identifierade tillkortakommanden och garantera en genomskinlig process för klagomål och överklaganden. Bildt lyfte fram beredvillighet att även fortsättningsvis assistera i detta arbete. genomförde en rad stödjande aktiviteter i marsmaj 2008. Aktiviteterna innefattade bl.a. granskning av röstlistor, kapacitetsbyggande program för den georgiska valmyndigheten, insatser för nationella minoriteter och för att främja kvinnors deltagande i valprocessen samt seminarier med valansvariga, domare, advokater och yrkesmän inom medier. sammanlagda budget för stödet uppgick till nära . Parlamentsval i före detta jugoslaviska republiken hölls parlamentsval i före detta jugoslaviska republiken . ordförande utfärdade ett pressmeddelande dagen efter valen. Bildt uttryckte sin oro över att allvarliga våldshandlingar och hotelser hade omöjliggjort för väljare på många platser att fritt uttrycka sin vilja. Han uppmanade de politiska krafterna i landet att samla sig till dialog. Enligt Bildt var det viktigt att fullt ut tillämpa . Det svenska ordförandeskapet lyfte fram Bildts uttalande vid ställföreträdarmötet . påpekade att man var besviken över våldsamheterna och fast besluten att reda ut händelserna. Omval i vissa vallokaler hölls . ordförande utfärdade ett pressmeddelande dagen efter omvalen. Bildt gladde sig över att de flesta människor enligt internationella observatörer hade kunnat rösta fritt, även om det fortfarande hade förekommit tydliga exempel på spänningar och hot. Bildt förväntade sig att landet skulle anta de återstående demokratiska utmaningarna. Han framhöll att står redo att stödja för att ska kunna tillämpas fullt ut. diskuterade omvalen vid sitt möte . Det svenska ordförandeskapet informerade om att rapportörsgruppen för demokrati vid ett kommande möte skulle överväga ett fortsatt samarbete med och stöd till . I sitt tal inför den parlamentariska församlingen efterlyste kabinettssekreterare fortsatta insatser för att stödja väg mot EU-medlemskap. Presidentval i hölls presidentval i . Inför valen hade det svenska ordförandeskapet beskrivit valen som ett test på de azeriska myndigheternas beredvillighet att följa internationella normer för fria och rättvisa val. Man påminde om ministerkommitténs handlingsplan för att hjälpa de azeriska myndigheterna med valföreberedelserna. I synnerhet underströks vikten av att tillförsäkra lika möjligheter för samtliga kandidater. Vid ställföreträdarmötet riktade flera delegationer stark kritik mot att en av deltagarna i den parlamentariska församlingens observatörsmission, schweizaren (SOC), inte hade släppts in i landet. Det svenska ordförandeskapet sammanfattade diskussionen med att konstatera att ställföreträdarmötet skulle behålla frågan på sin dagordning. utfärdade ministerkommitténs ordförande ett pressmeddelande med anledning av valen. Bildt välkomnade genomförda procedurförbättringar och gladde sig åt att valen i allmänhet hade gått lugnt till väga. beklagade han att delar av oppositionen hade beslutat att inte delta i valen. Bildt påminde om vikten av att de azeriska myndigheterna genomför samtliga sina åtaganden gentemot , särskilt i fråga om mediefriheten. Det svenska ordförandeskapet genomförde ett antal insatser i syfte att främja en demokratisk utveckling i . I linje med Warszawatoppmötets deklaration underströk man vid ett flertal tillfällen att är välkommet att gå med i under förutsättning att landet tar tillräckliga steg i riktning mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Stöd uttalades för den konferens om mediesituationen i som anordnades i . Vid ministerkommitténs möte framhöll det svenska ordförandeskapet att kommittén fäster stor vikt vid kritisk och konstruktiv dialog med , inklusive det civila samhället. Man bad kongressens generalsekreterare att förmedla detta budskap till kongressen. I enlighet med ett förslag från det svenska ordförandeskapet fick möjlighet att delta på icke politisk nivå vid den ministerkonferens om migration som arrangerade i . deltagande hade varit en återkommande fråga på ministerkommitténs dagordning . Parlamentsval hölls parlamentsval i . uttryckte i sin kommuniké av en förhoppning om att valen skulle äga rum under förhållanden som gynnar utvecklandet av ett demokratiskt styrelseskick och därigenom bereda väg för ett närmare samarbete mellan och . Det svenska ordförandeskapet väckte tidigt frågan om valövervakning. ordförande vädjade till de vitryska myndigheterna om att bjuda in internationella observatörer. Han aviserade även att han skulle komma att samråda med sina kolleger i och EU i frågan. Ställföreträdarna beaktade Bildts vädjan vid sitt möte . Man uppdrog åt sekretariat att gå vidare med aktiviteter för att stärka samarbetet med . Rapportörsgruppen för demokrati instruerades att följa aktiviteternas genomförande. välkomnade och en inbjudan från om att övervaka landets parlamentsval. De vitryska myndigheterna uppmuntrades att tillförsäkra full rörelsefrihet för valobservatörer under hela valprocessen, inklusive i samband med rösträkning och röstsammanställning. och noterade frisläppandet av de politiska fångarna , och . Det svenska ordförandeskapet återrapporterade om mötet inför ställföreträdarna . Vid den parlamentariska församlingens höstsession 2008 uttryckte det svenska ordförandeskapet att de vitryska parlamentsvalen inte hade levt upp till internationella normer för fria och rättvisa val. ordförande, representerad av kabinettssekreterare , hänvisade till en rapport från /ODIHR av och beklagade att den vitryska regimen inte hade tillvaratagit möjligheten att ta ytterligare steg mot en större respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar. statsminister uttryckte sig på ett likartat sätt. Han eftersökte en tydlig signal om att utvecklas i rätt riktning, men beklagade att valen hade visat att det vitryska ledarskapet inte var redo att sända någon sådan signal. Såväl som uttalade att det internationella samfundet även efter valen borde eftersträva förstärkta förbindelser, dialog och kontakter. upprepade och EU sin intention att samarbeta för att ska ta ytterligare steg mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. informationscentrum i Det svenska ordförandeskapet samarbetade med det avgående slovakiska ordförandeskapet om det avtal om ett informationscentrum i som och undertecknade . En företrädare för ständiga representation vid anser att fick ett stort politiskt stöd av i frågan. Centrumets öppnande är avhängigt en registrering som frivilligorganisation, vilket kräver ett godkännande av de vitryska statliga myndigheterna. Registreringen kom att dra ut , varför frågan togs över av det svenska ordförandeskapet. Informationscentrumet bör, enligt uppgift från , kunna öppna .