frsrdg · GX04RS1 · 2009-10-15 00:00:00 — 6 § Efterlevandepension till make betalas under tid som anges i 3 § andra stycket med belopp som följer av 4 eller 5 §, dock att belopp enligt 4 § multipliceras med antalet i , högst tolv, som den avlidne hade fullgjort , dividerat med talet tolv. I antalet i inräknas tid som ledamot av före . I antalet inräknas inte tid som tillgodoräknats den avlidne som pensionsgrundande enligt artikel 28 beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. 7 § Efterlevandepensionen anknyts till prisbasbeloppet dödsfallet inträffat och räknas om vid förändring av detta. Ansökan 8 § Den som vill ha efterlevandepension ska ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Efterlevandepension kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. 13 kap. 2 § beslutar om rätt till inkomstgaranti. Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som 1. har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i , eller 2. har varit riksdagsledamot och ledamot i och som lämnar efter sammanlagt minst tre hela års sammanhängande tid i och . beslutar om rätt till inkomstgaranti. Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i . Vid beräkning av sammanhängande tid enligt första stycket 2 ska tid under vilken arvode betalats till ledamoten enligt beslut nr 2005/684/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga inte räknas ledamoten tillgodo. I sammanhängande tid i inräknas tid som ledamot av före . Rätt till inkomstgaranti föreligger inte för tid då ledamoten får ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. För den som varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1. i längst om ledamoten inte uppnått , 2. i längst om ledamoten uppnått 40 men inte , 3. längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon uppnått . Vad som föreskrivs i andra stycket gäller även den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i och . Vid sammanläggning av tiden ska tid under vilken arvode betalats till ledamoten enligt beslut nr 2005/684/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga inte räknas ledamoten tillgodo. I sammanlagd tid i inräknas tid som ledamot av före . 10 § Inkomstgarantin betalas under det första garantiåret av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tid därefter betalas inkomstgaranti med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i och i : Inkomstgarantin betalas under det första garantiåret av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tid därefter betalas inkomstgaranti med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i : av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . Vid beräkning av ledamotens sammanlagda tid i och enligt första stycket ska tid under vilken arvode betalats till ledamoten enligt beslut nr 2005/684/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga inte räknas ledamoten tillgodo. I sammanlagd tid i inräknas tid som ledamot av före . Ett efterlevandeskydd betalas till eget arvsberättigat barn som inte fyllt efter den som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti enligt 5 § andra stycket 1 och 2. Ett efterlevandeskydd betalas till arvsberättigat barn som inte fyllt efter den som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti enligt 5 § andra stycket. Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen bevilja efterlevandeskydd till efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen bevilja efterlevandeskydd till efterlevande make eller den som enligt 11 kap. 2 § jämställs med efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. Efterlevandeskyddet gäller i högst och betalas till utgången av den månad då rätten till skyddet upphör eller den berättigade avlider. Efterlevandeskydd till barn betalas till utgången av den månad då barnet fyller . Efterlevandeskydd till make eller därmed jämställd betalas under högst . Efterlevandeskyddet upphör vid utgången av den månad då den berättigade avlider. Efterlevandeskyddet betalas med ett belopp för varje barn motsvarande 0,5 prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Efterlevandeskyddet betalas med ett belopp för varje berättigad motsvarande ett prisbasbelopp. Den som vill ha efterlevandeskydd skall ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Den som vill ha efterlevandeskydd ska ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Efterlevandeskydd kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. Efterlevandeskydd kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna tillämpas på den som fullgör tid i efter ikraftträdandet. Pensionsrätt enligt de nya bestämmelserna i 8 kap. 5 § ersätter talmanspension för tid från och med den månad den som varit talman fyller samt ålderspension och egenlivränta enligt äldre bestämmelser i lagen. De upphävda bestämmelserna i 2 kap. 3 § ska fortfarande tillämpas på den som varit talman före ikraftträdandet såvitt avser talmanspension före den månad han eller hon fyller . Den som enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter har rätt till visstidspension enligt den upphävda lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning omfattas inte av de nya bestämmelserna om sjukpension, efterlevandepension och efterlevandeskydd vid inkomstgaranti. För den som inte fullgör tid i efter ikraftträdandet gäller fortfarande äldre bestämmelser. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2009/10:RS1 2009/10:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG Härigenom föreskrivs att 14 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 kap. 2 § Den fastställda egenlivräntan anknyts till det basbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för året före det år då egenlivräntan börjar utbetalas och omräknas vid förändring av detta. Den fastställda egenlivräntan anknyts till prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och räknas om vid förändring av detta. Denna lag träder i kraft . Egenlivränta som fastställts ska anknytas till prisbasbeloppet eller, om det är tidigare, året före det år då egenlivräntan börjar betalas ut. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2009/10:RS1 2009/10:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG Härigenom föreskrivs att 10 kap. 2 § lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 2 § Den fastställda egenlivräntan relateras till det basbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för året före det år då egenlivräntan börjar utbetalas och omräknas vid förändring av detta. Den fastställda egenlivräntan anknyts till prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och räknas om vid förändring av detta. Denna lag träder i kraft . Egenlivränta som fastställts ska anknytas till prisbasbeloppet eller, om det är tidigare, året före det år då egenlivräntan börjar betalas ut. 2.4 Förslag till lag om upphävande av lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2009/10:RS1 2009/10:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG Härigenom föreskrivs att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av ska upphöra att gälla vid utgången av 2009. Den upphävda lagen ska fortfarande tillämpas på egenpension och efterlevandepension som tjänats in före lagens upphörande. Detta gäller dock inte för den som fullgör tid i efter nämnda tidpunkt. Den upphävda lagen ska även tillämpas på inkomstgaranti och efterlevandeskydd som hänför sig till tid som fullgjorts i och före lagens upphörande. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2009/10:RS1 2009/10:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG Härigenom föreskrivs att 5 och 7 §§ lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Ett beslut av riksdagsförvaltningen som gäller ekonomisk förmån åt en ledamot av eller eller av ett organ som utses av och som utgår med anledning av uppdraget får överklagas. Detsamma gäller sådan förmån åt en förutvarande ledamot som nämnts. Ett beslut av riksdagsförvaltningen som gäller ekonomisk förmån åt en ledamot av eller av ett organ som utses av och som utgår med anledning av uppdraget får överklagas. Detsamma gäller sådan förmån åt en förutvarande ledamot som nämnts eller åt den som varit ledamot av före . 7 § Ett beslut som avses i 4 § första stycket överklagas hos Regeringsrätten om talan förs av en enskild eller av en myndighet. Ett beslut om inkomstgaranti eller efterlevandeskydd överklagas enligt bestämmelserna i 16 kap. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter eller 12 kap. lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . Ett beslut om inkomstgaranti eller efterlevandeskydd överklagas enligt bestämmelserna i 16 kap. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter eller 12 kap. den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . Övriga beslut överklagas i enlighet med 9 kap. 5 § riksdagsordningen hos . Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2009/10:RS1 2009/10:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG Härigenom föreskrivs att 1 och 9 §§ lagen (1993:1426) med instruktion för ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § ska 1. i enlighet med 3 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter fastställa det belopp för månad som ledamotsarvode ska betalas med, 2. i enlighet med 13 kap. 16 § samma lag besluta om jämkning av inkomstgaranti och 13 kap. 27 § samma lag besluta om utbetalning av inkomstgaranti på nytt, samt 3. i enlighet med 9 kap. 12 a § lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om jämkning av inkomstgaranti och 9 kap. 23 § samma lag besluta om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. 3. i enlighet med 9 kap. 12 a § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om jämkning av inkomstgaranti och 9 kap. 23 § samma lag besluta om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . Nämndens beslut om ledamotsarvode enligt 1 § första stycket 1 får inte överklagas. Nämndens beslut som rör inkomstgaranti enligt 1 § första stycket 2 och 3 överklagas enligt 16 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter eller 12 kap. 1 § lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . Nämndens beslut om ledamotsarvode enligt 1 § första stycket 1 får inte överklagas. Nämndens beslut som rör inkomstgaranti enligt 1 § första stycket 2 och 3 överklagas enligt 16 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter eller 12 kap. 1 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . Denna lag träder i kraft . 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 2009/10:RS1 2009/10:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG Härigenom föreskrivs att 2 och 2 a §§ lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på statsbudgeten avseende och dess myndigheter m.m., dock inte för , 2. meddela föreskrifter för utarbetandet av förslag till anslag på statsbudgeten för och dess myndigheter utom samt meddela sådana ekonomiadministrativa föreskrifter i övrigt för och dess myndigheter utom och som inte ska meddelas av riksdagsstyrelsen enligt 41 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , 3. yttra sig över förslag till anslag på statsbudgeten och upprätta en sammanställning för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statsbudgeten, 4. handlägga frågor om ekonomiska förmåner till riksdagsledamöter och deras efterlevande och till ledamöter av och deras efterlevande enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 4. handlägga frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5. svara för frågor om löner och ersättningar till arbetstagare hos och dess myndigheter utom , och ombudsmän samt svara för frågor angående pensioner och andra förmåner till dessa arbetstagare och deras efterlevande, 6. ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller och dess myndigheter samt företräda och dess myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister rörande kollektivavtal som har slutits av riksdagsförvaltningen samt 7. meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av centrala kollektivavtal som riksdagsförvaltningen ingått, samt personaladministrativa föreskrifter i övrigt för och dess myndigheter utom . ska bereda myndigheter tillfälle att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till envar av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för myndigheten. Lag (2009:682). 2 a § får överlämna en uppgift att handlägga frågor som anges i 2 § första stycket 4 till en annan myndighet. Vad som sägs om riksdagsförvaltningen ska i sådant fall gälla den myndigheten såvitt angår vad som föreskrivs i 1. 13 kap. 2226 §§ lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter samt 9 kap. 1822 §§ lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . 9 kap. 1822 §§ den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning 3 ÄRENDET OCH DESS BEREDNING 2009/10:RS1 16.42 2009/10:RS1 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFöRSLAG 16.42 Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att se över och modernisera lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen). Kommittén skulle bl.a. lämna förslag till reviderade bestämmelser om ledamöternas egenpensionsförmåner med utgångspunkt i pensionsavtalet för statligt anställda (PA 03). I uppdraget ingick att särskilt analysera om en avgiftsbestämd del borde införas och vilka tidsvillkor för intjänande av pensionsrätter som skulle gälla. Utredningen, som antog namnet , bestod av f.d. hovrättspresidenten , f.d. generaldirektören och landshövdingen . redovisade sitt uppdrag i betänkandet Ekonomiska villkor för ledamöter (2004/05:URF2) . Förslaget innebar bl.a. att det för rätt till hel ålderspension inte skulle räcka med 12 uppdragsår utan det skulle krävas 30 uppdragsår. Åldersgränsen för rätt till ålderspension skulle slopas. Egenlivräntan skulle ersättas av ålderspensionsfribrev som beräknas enligt reglerna för ålderspension och värdesäkras med prisbasbeloppet . För ledamöter som inte fyllt när de började tjänstgöra i skulle, i stället för 30, krävas det antal år som vid tjänstgöringens början kvarstår fram till pensionsåldern. Som ett led i beredningen av ärendet beslutades att också utreda förutsättningarna för ett avgiftsbestämt pensionssystem för ledamöterna. Utredarna presenterade ett förslag i promemorian Nya, enkla och föredömliga riksdagspensioner (dnr 245-3595-04/05). Enligt detta förslag skulle ledamöternas pensioner följa principerna för en avgiftsbestämd, ofonderad, ålderspension. Ledamöterna skulle tjäna in en pensionsrätt om av arvodet upp till 7,5 inkomstbasbelopp och på inkomster över denna nivå. En del av pensionsrätten tillgodoräknas en ränta motsvarande den genomsnittliga fondavkastningen i premiepensionssystemet. Den andra delen tillgodoräknas en ränta motsvarande förändringen av det inkomstindex som används i inkomstpensionssystemet. Pensionen bestäms av summan av inkomstförräntade pensionsrätter delad med delningstalet som gäller för inkomstpension. Summan av avkastningsförräntade pensionsrätter divideras med samma delningstal som gäller för premiepensionens traditionella livförsäkring. Den utgående inkomstförräntade pensionen räknas om med det följsamhetsindex som används i det allmänna pensionssystemet medan den avkastningsförräntade pensionen räknas om med den genomsnittliga återbäringsräntan inom premiepensionssystemet. Även detta förslag remissbehandlades. Riksdagsstyrelsen gav f.d. kanslichefen i uppdrag att ytterligare utreda förslaget om ett avgiftsbestämt pensionssystem. Uppdraget skulle, efter förlängning, redovisas . konstaterade att det av skatterättsliga skäl inte var möjligt att införa en avgiftsbestämd pension där betalar in individuellt fonderade pensionsavgifter, eftersom riksdagsledamöterna inte var anställda vid . En avgiftsbestämd pension måste därför utformas på annat sätt. Frågan om ledamöternas pensionssystem diskuterades därefter i en beredningsgrupp, pensionsgruppen, som leddes av talmannen och bestod av företrädare för de olika riksdagspartierna. beslutade riksdagsstyrelsen att kanslichefen vid socialförsäkringsutskottet skulle göra en fördjupad studie av de två tidigare presenterade lösningarna. I beslutet angavs att partigrupperna skulle informeras om studiens resultat samt att pensionsgruppen skulle fortsätta sitt arbete. Sedan företrädare för riksdagspartierna därefter enats om att de förestående förändringarna av pensionssystemet skulle inriktas på att komma till rätta med befintliga brister i systemet uppdrog riksdagsstyrelsen åt att lägga fram förslag till ändringar av ledamöternas pensionssystem som så långt möjligt undanröjer bristerna i systemet. Bristerna var främst att systemet är åldersdiskriminerande, att intjänade pensionsförmåner inte behåller sitt relativa värde, att systemet inte är helt anpassat till ledamöter och ersättare som har flera skilda tjänstgöringsperioder i . Dessutom angavs att systemet är olika samordnat med andra pensionssystem. Pensionsgruppen skulle löpande hållas informerad om utredningsarbetet. Utredningsarbetet gjordes av en grupp tjänstemän. Förslagen, som anpassades till synpunkter som lämnades av företrädare för de olika riksdagspartierna under talmannens ledning, redovisades i Rapport med förslag till ändringar i ledamöternas pensionssystem (dnr 230-1112-07/08). En sammanfattning av förslaget i rapporten finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna anges i bilaga 2 och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i riksdagsförvaltningen (dnr 230-1112-07/08). Styrelsens förslag bygger på förslagen i den sistnämnda rapporten, i fortsättningen kallad promemorian. Samråd har under hand skett med om förslaget att upphäva lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av samt de följdändringar som föranleds därav. 4 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 4 RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG 2009/10:RS1 16.42 2009/10:RS1 4 RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG 16.42 4.1 Nuvarande bestämmelser 4.1.1 Ålderspension regleras riksdagsledamöternas ersättningar i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen). I lagen finns bestämmelser om bl.a. egenpensionsförmånerna ålderspension och egenlivränta. Bestämmelserna är utformade i närmare anslutning till vad som tidigare gällde för statstjänstemän i motsvarande lönenivå enligt det statliga pensionsavtalet PA-91. För den som även varit ledamot av regleras pensionsförmånerna av lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av (företrädarlagen). En ledamot som vid avgången fyllt , och som tjänstgjort i under sex , har rätt till ålderspension från och med den månad han eller hon fyller eller fr.o.m. månaden efter den senare tidpunkt då uppdraget att vara ledamot upphör. Pensionen beräknas på det pensionsgrundande arvodet närmast före avgångsåret. Det pensionsgrundande arvodet räknas därvid om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet. Medeltalet av de framräknade beloppen utgör underlaget för förmånen. Om en ledamot inte kan tillgodoräknas pensionsgrundande arvode för fem kalenderår, utgör underlaget för pensionen medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Om inte något helt kalenderår kan tillgodoräknas ska pensionsunderlaget beräknas på genomsnittsbeloppet av arvodena för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas, multiplicerat med 12. Tidsfaktorn för ålderspension utgör förhållandet mellan antalet i , dock högst tolv, och talet tolv. Pensionsgrundande arvode är ledamotsarvodet och tilläggsarvode för uppdrag som vice talman samt ordförande och vice ordförande i utskott samt sådant arvode som anges i 1 § 14 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, dvs. vissa uppdrag i riksbank, riksdagsstyrelsen, styrelsen i , svenska delegation samt . av pensionsunderlaget upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp (, nivå), av pensionsunderlaget mellan 7,5 och 20 förhöjda prisbasbelopp () och av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 förhöjda prisbasbelopp (872 ). Det finns ingen nedre åldersgräns och inte heller någon övre åldersgräns för en ledamot att tjäna in pensionen. En ledamot som lämnar efter att ha fullgjort minst tre sammanhängande innan han eller hon fyller och som inte är berättigad till ålderspension har i stället rätt till egenlivränta. Livräntan betalas fr.o.m. den månad den berättigade fyller . Pensionsunderlaget beräknas på samma sätt som för ålderspension. Egenlivräntan beräknas på antalet hela uppdragsår i förhållande till . av pensionsunderlaget upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp, av pensionsunderlaget mellan 7,5 och 20 förhöjda prisbasbelopp och av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 förhöjda prisbasbelopp. Ålderspensionen värdesäkras i förhållande till prisbasbeloppet från avgången medan livräntan värdesäkras med prisbasbeloppet först från .