frsrdg · GW04RRS26 · 2009-06-10 00:00:00 — Fokus har dels riktats mot bolagets interna styrning och kontroll, dels bolagets försäljning av fastigheter och bostadsrätter. Kasernen har i uppdrag att tillhandahålla tjänstebostäder för anställda inom Försvaret. I samband med att regementen lagts ned har Kasernen sålt ett stort antal fastigheter och bostadsrätter eftersom efterfrågan på tjänstebostäder minskat. Sammanlagt har av innehavet sålts. anser att borde ha tagit ett större ansvar och varit mer aktiv i sin styrning av bolaget. Dessutom har försäljningarna av fastigheter och bostadsrätter inte genomförts på ett genomgående tillfredsställande sätt. Det saknas dokumentation över försäljningsprocessen, och enligt bedömning har dessutom försäljningarna i flera fall skett under beräknade marknadsvärden och genomsnittspriser. Enligt bedömning har inte heller regeringen säkerställt att statens intressen i försäljningarna tillgodosetts. Utanförskap och sysselsättningspolitik regeringens redovisning (RiR 2008:26) har granskat regeringens redovisning av sysselsättningspolitikens effekter och hur utanförskapet har fungerat som mål för sysselsättningspolitiken. har även undersökt hur kostnaderna av reformer inom sysselsättningspolitiken beräknas och redovisas i de ekonomiska propositionerna. Granskningen visar att begreppet utanförskap saknar en tydlig definition. Regeringens mål att utanförskapet ska minska uppfyller inte de krav på tydlighet och uppföljbarhet som bland annat ställer på målvariabler. Detta bidrar till att redovisningen av utanförskapet i de ekonomiska propositionerna är otydlig. Granskningen visar också att redovisningen av sysselsättningspolitikens effekter med tiden blivit bättre, men att det fortfarande finns möjligheter till förbättringar. Antaganden som ligger till grund för bedömningarna presenteras exempelvis mycket sällan. Inte heller görs jämförelser med tidigare bedömningar av sysselsättningspolitikens effekter. Slutligen redovisas inte i någon detalj hur förändringar i beräkningsmodeller påverkat bedömningarna av den förda politikens effekter. Delpension för statligt anställda tillämpning och effekter (RiR2008:27) har granskat om det statliga delpensionsavtalet fungerar som stöd för statliga arbetsgivare som vill behålla äldre anställda kvar i arbetslivet fram till . Avtalet ger anställda mellan möjlighet att arbeta mindre som en stor del av lönen behålls. har tecknats mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet. granskning visar att arbetsutbudet troligen har minskat snarare än ökat till följd av avtalet. Det finns flera förklaringar till detta. De ekonomiska villkoren i avtalet är fördelaktiga främst för den anställda men i viss mån även för myndigheterna. Ytterligare en förklaring är att delpensionsavtalet tycks befästa som norm för pension eftersom det inte går att få delpension efter denna ålder. föreslår bland annat att och de statliga myndigheterna ser över hur tillämpningen av delpensionsavtalet kan utvecklas så att arbetsutbudet ökar. Skyddat arbete hos . Mer rehabilitering för pengarna (RiR 2008:28) har granskat om det arbetsmarknadspolitiska stödet skyddat arbete hos är effektivt och hanteras enligt regelverket. Syftet med stödet är att ge funktionshindrade med omfattande funktionshinder en möjlighet att komma ut i arbetslivet och få avlönade arbeten. Granskningen visar att har levt upp till de mål som regeringen satt och att Arbetsförmedlingen hanterar stödet enligt regelverket. Det finns dock ett utrymme för att öka effektiviteten i genomförandet av stödet, som regeringen borde utnyttja bättre. Av granskningen framgår också att regeringen inte har vidtagit åtgärder för att anpassa verksamhet till de olika behov och förutsättningar som funktionshindrade i målgruppen har. Granskningen visar också att det finns en potential att öka antalet övergångar från skyddad anställning till arbete utanför . Regeringen har dock inte kontinuerligt omprövat övergångsmålet och har därför inte kunnat utnyttja denna potential. Vidare visar granskningen att beslutsunderlagen för anslag är bristfälliga och att finansieringsmodellen för inte styr på ett ändamålsenligt sätt. Skyddet för farligt gods (RiR 2008:29) Att utnyttja transporter av farligt gods, såsom explosiva eller giftiga ämnen, framstår som ett relativt enkelt sätt för terrorister att orsaka stor skada. har därför granskat om regeringen och de ansvariga myndigheterna har sett till att transporter av farligt gods har ett godtagbart skydd mot sådana hot. Internationell och svensk lagstiftning samt organisation för att hantera brottsliga handlingar mot farligt gods har funnits , medan regler och andra förutsättningar för att förhindra olyckor med farligt gods har funnits och utvecklats . Granskningen visar att regleringen och myndigheternas tillsyn och organisation för skyddet av farligt gods brister i flera avseenden. Det finns också stora olikheter och varierande brister i skyddet beroende på om det farliga godset hanteras på flygplatser, i hamnar, vid godsterminaler eller på rangerbangårdar. Trots att brottsliga handlingar riktade mot farligt gods pekats ut som ett mycket allvarligt hot beaktas detta inte särskilt i myndigheternas risk- och sårbarhetsanalyser. Tillsynen av skydd mot brottsliga handlingar riktade mot farligt gods har dessutom en mycket begränsad omfattning. samlade bedömning är att regeringen och de ansvariga myndigheterna inte till alla delar sett till att farligt gods skyddas på ett godtagbart sätt. Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket - Regeringens redovisning i budgetpropositionen (RiR 2008:30) har granskat regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen . består av kvantifierade mål och restriktioner som överskottsmålet, utgiftstaket och det kommunala balanskravet, samt regler för beredningsprocessen i och beslutsprocessen i . Det finanspolitiska ramverket har en central roll för att säkerställa en långsiktigt hållbar finanspolitik. granskning visar att regeringen förbättrat sin redovisning jämfört med tidigare ekonomiska propositioner, men uppföljningen av överskottsmålet är fortfarande otydlig. Redovisningen är betydligt svagare än för utgiftstaket där preciserade bedömningar av budgeteringsmarginalen presenteras. För överskottsmålet anges inga preciserade bedömningar av målavvikelsens storlek. Granskningen visar också att redovisningen av regeringens bedömning av potentiell BNP är mycket knapphändig och att budgeteffekterna av regeringens förslag redovisas på ett svårtillgängligt sätt. menar vidare att det utgiftsutrymme som skapas 20092011 till följd av och extra amortering 2008 av lån i borde ha föranlett en nedjustering av utgiftstaket för att bibehålla takets stramhet i förhållande till överskottsmålet. Svenska trygghetssystem utomlands - och utbetalningar och fordringshantering (RiR 2008:31) Den internationella rörligheten ökar kraven på statens hantering av utbetalningar och fordringar gentemot personer boende utomlands. har därför granskat om och utbetalningar och hantering av fordringar fungerar för utlandsbosatta. Regeringens insatser inom områdena har också granskats. har funnit brister i statistik om antalet utlandsbosatta med ersättning från socialförsäkringen. utbetalningar till utlandsbosatta har ofta försenats och myndigheten har inte gjort tillräcklig för att driva in fordringar utomlands. CSN borde ha gjort mer för att förhindra felaktiga utbetalningar vid utlandsstudier. anser att regeringen i högre grad bör uppmärksamma myndigheternas fordringshantering i förhållande till personer som bor utomlands. Regeringen bör också överväga förändringar som kan underlätta CSN:s fordringshantering utomlands. Omställningskrav i sjukförsäkringen - att pröva sjukas förmåga i annat arbete (RiR 2009:1) har granskat bedömning av sjukskrivnas arbetsförmåga i annat arbete. Om den som får sjukpenning inte bedöms kunna återgå till sitt arbete ska pröva om den sjukskrivne kan arbeta i ett annat arbete. Granskningen visar att i vart fjärde fall inte gör denna bedömning och att det tar innan bedömningen görs. Granskningen visar också att det finns tecken på att sjukförsäkringen fungerar som en yrkesförsäkring. har det gjorts regeländringar i sjukförsäkringen som kan bidra till fler arbetsförmågebedömningar och till att bedömningarna görs tidigare. anser att det finns en risk för att kommer att fatta beslut på sämre underlag eller fatta beslut senare än vad rehabiliteringskedjan anger. föreslår att säkerställer att bedömningen av sjukskrivnas arbetsförmåga i annat arbete genomförs. Regeringen har ett övergripande ansvar för sjukförsäkringen och för att det finns tillräcklig kunskap. Regeringen bör också se över läkarnas roll i arbetsförmågebedömningen. inköp av IT-lösningar (RiR 2009:2) har granskat om inköp av IT-lösningar har skett enligt gällande rätt och med hög kvalitet. Bedömningen har skett med bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling () och bakomliggande EG-rättsliga regler som grund. syftar till att skapa rättvisa mellan olika leverantörer och bidra till att pressa statens kostnader. Enligt bedömning har inköpen av IT-lösningar i flera avseenden skett på ett sådant sätt att bestämmelserna i inte är uppfyllda. Bristerna avser främst låg kvalitet på förfrågningsunderlag till leverantörerna och upphandlingsrapporter, samt för korta tidsfrister. En annan brist är att avrop på ramavtal har genomförts när det hade varit lämpligare att genomföra en regelrätt upphandling. En huvudorsak till bristerna är att har avsatt för lite tid för dessa stora och komplicerade inköp. En konsekvens är att förutsättningarna för konkurrens har blivit sämre än vad de hade kunnat vara. Skatteuppskov - Regeringens redovisning av bostadsuppskov och pensionssparavdrag (RiR 2009:3) har granskat regeringens redovisning av uppskovet med att betala kapitalvinstskatt vid försäljning av privatbostäder (bostadsuppskovet) och privatpersoners avdrag för pensionssparande (pensionssparavdraget). För båda dessa skatteuppskov gäller att det kan ta innan de återförs till beskattning. De långa tidsperioderna har resulterat i en växande stock av uppskov som uppgår till . Om uppskoven inte återförs till beskattning riskerar staten därmed att förlora stora skatteintäkter. Denna risk har ökat i takt med den ökande internationaliseringen. Skatteuppskovens konstruktion och långa tidsperioder innebär också en ekonomisk risk för skattebetalare om regelverket ändras som uppskoven är utestående. granskning visar att regeringens redovisning av skatteuppskov är ofullständig och att det finns väldigt lite kunskap kring skatteuppskovens effektivitet och hur de egentligen påverkar de offentliga finanserna. Skatteuppskovens anpassning till EG-rätten har dessutom inneburit ett mer svårkontrollerat regelverk. och samhällsuppdraget (RiR 2009:4) har granskat hur det statliga bolaget uppfyller sitt samhällsuppdrag och om regeringen har styrt bolagets verksamhet i enlighet med beslut. är en biståndsaktör som genom investeringar i utvecklingsländer och länder i ska bidra till politik för global utveckling och det svenska utvecklingssamarbetet. Investeringsvolymen har ökat från till . Vid val av projekt ska förväntade utvecklingseffekter vara avgörande, som investeringarna ska vara lönsamma. Granskningen visar att det är främst lönsamheten som styrt val av projekt, först har utvecklat arbetet med utvecklingseffekterna. Vidare har bolaget investeringar i riskkapitalfonder som kan ifrågasättas. sammantagna bedömning är dock att regeringen har styrt enligt politiken för global utveckling och att bolaget strävat efter att leva upp till detta. En effektiv och transparent plan- och byggprocess? Exemplet buller (RiR 2009:5) För att minska hälsoriskerna för boende har staten satt upp regler för planläggning och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. har granskat om statens insatser i frågor om buller har försvårat en effektiv och transparent plan- och byggprocess. Granskningen visar på brister i framför allt regeringens styrning men även i myndigheternas insatser. Regeringen har inte klargjort hur buller ska bedömas i plan och byggprocessen. Vidare är , och allmänna råd och byggreglerna inte samordnade. Dessutom uppvisar länsstyrelsernas tillsyn över plan- och byggnadsväsendet stora skillnader när det gäller hur buller ska bedömas. Dessa brister i statens styrning har medfört att kommunerna gör olika bedömningar av buller vid planering och byggande av bostäder. Skillnaderna kan inte enbart förklaras av olika lokala förutsättningar. Detta riskerar att resultera i ineffektiva beslutsprocesser i kommunerna och i försämrad konkurrens. Energideklarationer få råd för pengarna (RiR 2009:6) ska de flesta större byggnader och alla villor som säljs vara energideklarerade. Kravet på energideklarationer bygger på EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. Energideklarationer ska främja en minskning av byggnaders energiförbrukning. Om det är möjligt att spara energi på ett kostnadseffektivt sätt i en byggnad, ska deklarationen innehålla förslag på sådana åtgärder. Genom att få åtgärdsförslag ska fastighetsägaren bli mer benägen att genomföra investeringar. granskning visar dock att ungefär hälften av energideklarationerna inte innehåller några rekommendationer om åtgärder. Fastighetsägarna får alltså få råd för sina pengar. Granskningen visar också på andra problem med deklarationernas kvalitet. slutsats är att dagens system för energideklarationer inte säkerställer deklarationernas kvalitet. föreslår därför att regeringen och myndigheterna förbättrar dagens system. Beslut om sjukpenning har tillräckliga underlag? (RiR 2009:7) har granskat om har tillgång till underlag av tillräcklig kvalitet vid beslut om sjukpenning och funnit att sådana underlag ofta saknas. Detta ger sämre förutsättningar för korrekta och rättssäkra sjukpenningbeslut. Granskningen visar också att insatser och upprättande av beslutsunderlag dröjer påfallande . anser att det är viktigt att insatser som underlättar en återgång i arbete genomförs tidigare i sjukskrivningen. I granskningen har även framkommit vissa skillnader i beslut, beslutsunderlag och handläggningstid mellan olika grupper. kan inte avgöra om skillnaderna beror på avsteg från kravet på likabehandling, men anser att systematiskt bör analysera om det förekommer obefogade skillnader som beror på exempelvis kön, ålder eller inkomst. Ett förslag är att de behandlande läkarnas medicinska underlag bör innehålla en beskrivning av individens arbetsförmåga en sådan efterfrågas inte i den blankett som läkarna ska fylla i.