frsrdg · GX04JO1 · 2009-11-12 00:00:00 — har under ärendets handläggning hos JO inkommit med ett flertal inlagor. Dessa har huvudsakligen rört handlägg- ning av framställningar från U.O. om att få ta del av patientjourna- len avseende U.O., men även vissa andra klagomål och synpunkter beträffan- de kliniken har framförts. Jag har valt att begränsa min granskning till den fråga som har remitterats till , dvs. klinikens formella handläggning av den framställan som M.H. gjorde om att få ta del av den aktuella journalen och hennes påminnelser . Enligt 2 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen, TF, ska en allmän handling som får lämnas ut som alltså inte omfattas av någon sekretessbestämmelse på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhanda- hållas den som önskar ta del av den. Av 2 kap. 13 § TF framgår att den som önskar ta del av en allmän handling även har rätt att mot fastställd avgift få avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. En sådan begäran ska handläggas skyndsamt. JO har i ett flertal beslut uttalat att inne- börden härav är att besked i en utlämnandefråga bör lämnas som begäran gjorts. Någon eller några dagars fördröjning kan dock godtas om en sådan fördröjning är nödvändig för att myndigheten ska kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig. Härtill kommer att ett visst dröjsmål är ofrånkomligt om framställningen avser eller fordrar genomgång av ett omfattande material. Frågor om utlämnande av allmän handling prövas enligt 2 kap. 14 § TF av den myndighet som förvarar handlingen. Svarar viss befattningshavare vid myndigheten enligt arbetsordningen eller särskilt beslut för vården av hand- lingen, ankommer det enligt 15 kap. 6 § andra stycket sekretesslagen på ho- nom att i första hand pröva frågan om handlingens utlämnande till enskild. Om en begäran om att få del av en handling helt eller delvis inte kan tillmö- tesgås ska den som har gjort framställningen underrättas om detta. Den en- skilde ska i den situationen även underrättas om att han kan begära att frågan hänskjuts till myndigheten och att ett beslut av myndigheten krävs för att ett avgörande ska kunna överklagas. Myndighetens avslagsbeslut får enligt 15 kap. 7 § sekretesslagen överklagas hos kammarrätten. begärde av chefsöverläkaren vid kli- niken att få ta del av samtliga handlingar i patientjournalen avseende U.O. I remissvaret gör gällande att det därefter vid en sekretess- 2 009 /1 0:JO1 prövning bedömdes att ett utlämnande av begärda uppgifter för angivet syfte (forskningsändamål) skulle vara till men för patienten och dennes fortsatta vård, och att M.H. gavs besked om det. Det ges inte några närmare uppgifter om när och hur M.H. skulle ha fått beskedet, men det som har anförts får förstås så att svaret lämnades i anslutning till att den aktuella framställan gjordes. har en kurator antecknat i patientjournalen avseende U.O. att en prefekt vid den högskola där M.H. är verksam hade kontaktats med frågor angående M.H:s forskningsprojekt. Av ett beslut från Socialsty- relsens regionala tillsynsenhet i (dnr 44- 08107/2006) framgår att M.H. anmälde kuratorn till för att han i det sammanhanget faxade över en handling till högskolan utan att mas- kera vissa sekretesskänsliga uppgifter. I beslut redogörs för ett yttrande från kuratorn, i vilket han bl.a. anför att kontakterna med prefek- ten föranleddes av M.H:s begäran om handlingar avseende U.O. har således i vart fall genom handläggningen hos fått kännedom om att kliniken var ovillig att lämna ut de begärda journalhandlingarna till henne eftersom man från klinikens sida förhöll sig tveksam till om M.H. be- drev ett forskningsprojekt som var förankrat vid den högskola där hon var anställd. Det får dock sägas vara oklart om något tydligt besked om klinikens inställning lämnades direkt till M.H. som svar på hennes begäran. har i kommentarer över remissvaret bestridit att hon fick något sådant besked. Även under förutsättning att faktiskt besvarade M.H:s aktuel- la framställan med ett nekande besked, framstår det som uppenbart att hon då inte upplystes om att hon hade möjlighet att begära ett formellt, överklagbart myndighetsbeslut i saken. skickade e-postmeddelanden till och , i vilka hon bl.a. påminde om sin begäran att få ta del av journal- handlingarna avseende U.O. Dessa påminnelser synes över huvud taget inte ha blivit föremål för någon handläggning från sida. Det framgår visserligen av handlingarna att skickade ett svar på e-postmeddelandet av . Han synes också ha skickat ett kortfattat svar på meddelandet av . Hans svarsmeddelanden rör dock uteslutande andra frågor än det som M.H. hade tagit upp om sin begäran om att få ta del av journalhandlingarna. Jag vill här framhålla att även om ansåg sig ha besvarat den framställan som gjordes , borde de aktuella påminnelserna var för sig ha handlagts i vederbörlig ordning som om nya framställningar hade gjorts. Att någon har nekats att få ta del av vissa handlingar hos en myndighet innebär givetvis inte att myndigheten kan underlåta att handlägga nya fram- ställningar från honom eller henne om att få ta del av handlingarna. återkom i saken borde detta, enligt min mening, ha föranlett att ärendet hänsköts till myndigheten för beslut. Det är chefsöverläkaren som har mottagit M.H:s framställan och påminnelser och som därmed har haft ansvaret att besvara dem. Samman- fattningsvis kan det konstateras att hans handläggning av saken i flera avse- 2 009 /1 0:JO1 enden har uppvisat anmärkningsvärda brister i förhållande till regelverket på området. förtjänar kritik för detta. Jag vill i sammanhanget också uppehålla mig vid följande. Det framgår av handlingarna att ett formellt avslagsbeslut med anledning av M.H:s begäran meddelades först . Mot bakgrund av det grundlagsfästa kravet på skyndsam handläggning av ärenden om utlämnande av allmänna handlingar, vilket i remissvaret har uppgett sig vara väl medvetet om, borde självfallet ett formellt beslut under alla förhållanden ha meddelats i nära anslutning till att mottog JO:s re- miss. Även denna del av handläggningen förtjänar således kritik. Det kan avslutningsvis upplysas om att jag denna dag har fattat beslut i ett annat ärende som även det rör bristande handläggning av en utlämnandeframställning (JO:s dnr 4171-2007). Som jag har framhållit i det beslutet förutsätter jag att vidtar erforderliga åtgärder för att säker- ställa att framställningar av aktuellt slag i fortsättningen hanteras på ett kor- rekt sätt. Med den kritik som har uttalats avslutas ärendet. i (II) (Dnr 4171-2007) och hennes son L.L. framförde i en anmälan, som kom in till JO , klagomål mot överläkaren , i , i län. De klagade på att hade vägrat att lämna ut L.L:s patientjournal till R.L. Till anmälan fogades kopior av vissa handlingar, bl.a. ett brev, daterat , från till L.L. I brevet anfördes bl.a. följande. Jag har fått en fullmakt från dig om att jag ska lämna ut journal till din mam- ma, R.L. är din förvaltare och denne har motsatt sig utlämnandet av journalmaterialet. Jag har därför ingen möjlighet att lämna ut journalen. Ytterligare skrivelser kom in till JO från R.L. , i län, anmodades att inkomma med utredning och yttrande över den formella hanteringen av R.L:s framställning om att få kopia av L.L:s journal. Vidare angavs att vid besvarandet av remissen skulle beakta bestämmelserna i 2 kap. 1214 §§ tryckfrihetsförordningen och 15 kap. 67 §§ sekretesslagen (1980:100). inkom ett flertal skrivelser från R.L. I dessa framfördes klagomål mot bl.a. i kommun och L.L:s förvaltare . 2 009 /1 0:JO1 överlämnade som sitt remissvar ett av ordföranden och landstingsdirektören undertecknat yttran- de, daterat . 1 yttrandet anfördes följande. är väl medvetet om innehållet i och tillämpningen av bestämmel- serna i 2 kap. 1214 §§ tryckfrihetsförordningen och 15 kap. 67 §§ sekre- tesslagen (1980:100). Av utredning framgår att patientens moder har inkommit med begäran om att utfå kopia av sonens patientjournal. Vidare framgår av överlä- kare redogörelse att det företagits en sekretessprövning var- vid det bedömts att ett utlämnande av begärda uppgifter skulle vara till men för patienten. beklagar att det inte föreligger ett formaliserat beslut i ärendet. Således föreligger brister i handläggningen av ärendet. avser att omgående genom ett formellt beslut pröva frågan om utlämnande av journalkopior i aktuellt ärende. Remissvaret översändes till R.L. för eventuellt yttrande. I skrivelser som kom in till JO från dem kommenterades bl.a. remissvaret. Till en av skrivelserna fogades bl.a. en kopia av ett beslut av landstingsdirektören . I beslutet avslog begäran om att få ta del av L.L:s journal. Vid avgörandet hade JO tillgång till akterna i JO:s ärenden med dnr 5043- 2007 och 1159-2008. I ett beslut anförde JO följande. Handläggningen av begäran om att få kopia av journalen Grundläggande regler om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF), vilket kapitel även primärt reglerar frågan om utlämnande av allmän handling. Enligt 2 kap. 12 § TF ska allmän handling som får lämnas ut, dvs. som inte omfattas av sekretess, på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället och utan avgift tillhandahållas den som önskar ta del av handlingen. I 2 kap. 13 § TF anges att den som önskar ta del av allmän handling även har rätt att mot fastställd avgift få avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. En begäran om att få kopia av allmän handling ska behandlas skyndsamt. JO har i ett flertal beslut uttalat att innebörden härav är att besked i en utlämnandefråga bör lämnas som begäran gjorts. Någon eller några dagars fördröjning kan dock god- tas om en sådan fördröjning är nödvändig för att myndigheten ska kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig. Härtill kommer att ett visst dröjsmål är ofrånkomligt om framställningen avser eller fordrar genomgång av ett omfattande material. En begäran om att få ta del av en allmän handling ska enligt 2 kap. 14 § TF göras hos den myndighet som förvarar handlingen. Av 15 kap. 6 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) framgår att om viss befattningshavare vid myndigheten, enligt arbetsordning eller särskilt beslut, svarar för vården av en 2 009 /1 0:JO1 handling ankommer det i första hand på denne att pröva frågan om handling- ens utlämnande till enskild. I tveksamma fall ska den som har handlingen i sin vård hänskjuta frågan till myndigheten, om det kan ske utan omgång. Vägrar han att lämna ut handlingen eller lämnar han ut den med förbehåll, ska han på sökandens begäran hänskjuta frågan till myndigheten. Den enskilde ska också underrättas om att han kan begära att frågan hänskjuts till myndigheten och att beslut av myndigheten krävs för att ett avgörande ska kunna överklagas. Myndighetens avslagsbeslut får enligt 15 kap. 7 § sekretesslagen överklagas hos kammarrätt. Av utredningen framgår bl.a. följande. begärde att få ta del av L.L:s patientjournal vid i (). När så skedde framgår dock inte av utredningen. Med anledning av denna begäran meddelade överläkaren i ett brev till R.L:s son L.L. att han inte kunde lämna ut någon kopia av journalen efter- som L.L:s förvaltare motsatte sig detta. har i sitt remiss- svar beklagat att något formaliserat beslut inte meddelats i ärendet och upp- gett att man avsåg att omgående pröva frågan om utlämnande av journalkopi- or i ärendet. Beslut om att inte lämna ut journalen meddelades av landstings- direktören . Min granskning av ärendet omfattar endast den formella handläggningen av R.L:s utlämnandeframställning. Jag tar således inte ställning till om det förelåg hinder mot att tillmötesgå begäran. Skälet till detta är att ett beslut om att inte lämna ut en handling kan, efter överklagande, bli föremål för prövning av kammarrätt och Regeringsrätten. JO uttalar sig som regel inte i sakfrågor som det ankommer på domstol att pröva. Jag finner inte anledning att i före- varande fall frångå den principen. Beträffande den formella handläggningen av utlämnandeärendet vill jag anföra följande. I samband med att i brevet meddelade att det, enligt hans uppfattning, förelåg hinder mot att lämna ut en kopia av journalen skulle R.L. även ha underrättats om möjligheten att hänskjuta frågan till myndighetens avgörande för att på så sätt få till stånd ett överklagbart beslut. Någon sådan information lämnades dock, såvitt har kommit fram, inte. kan inte undgå kritik för denna brist i hand- läggningen. Vidare framstår det som märkligt att brevet ställdes till L.L. och inte till R.L. då det, enligt vad som uppgetts i remissva- ret, var R.L. som hade begärt en kopia av L.L:s journal. Jag vill i sammanhanget också uppehålla mig vid följande. Det kan konsta- teras att ett formellt avslagsbeslut avseende R.L:s framställning meddelades först . Som framgått av redovisningen ovan finns det i tryckfrihetsförordningen ett grundlagsfäst krav på skyndsam handläggning av framställningar om att få ta del av allmänna handlingar. Mot den bakgrunden borde självfallet ett formellt beslut under alla förhållanden ha meddelats i nära anslutning till att mottog JO:s re- miss. Även denna del av handläggningen förtjänar således kritik. 2 009 /1 0:JO1 I remissvaret anförs att är väl medvetet om innehållet i och till- lämpningen av bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen om utlämnande av allmänna handlingar. Det som har kommit fram ger inte stöd för den bedömningen. Bristerna i den formella handläggningen i detta fall visar tvärtom på okunnighet om gällande regler. Jag vill här också upply- sa om att jag denna dag har fattat beslut i ett annat ärende som även det rör bristande handläggning av en utlämnandeframställning (JO:s dnr 3968-2007). Jag förutsätter att vidtar erforderliga åtgärder för att säkerställa att framställningar av aktuellt slag i fortsättningen hanteras i enlig- het med regelsystemet på området. Det kan avslutningsvis nämnas att fråga har uppkommit om handläggning av R.L:s överklagande av landstingsdirektörens beslut . Denna fråga behandlas inom ramen för JO:s ärende med dnr 4990-2008. Med anledning av den kritik som R.L. har framfört mot hur L.L:s förvaltare har skött sitt uppdrag vill jag upplysa om att förvaltare inte står under JO:s tillsyn. Klagomålen i denna del föranleder därför inte någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Inte heller vad R.L. har anfört i övrigt föranleder någon åtgärd el- ler något uttalande från min sida. Jag har beträffande klagomålen mot i kommun samrått med justitieombudsmannen som ansvarar för tillsynen över ifrågavarande myndighet. Ärendet avslutas med den kritik som framgår ovan vad gäller handläggningen av R.L:s begäran om att få ta del av L.L:s patientjournal. 2 009 /1 0:JO1 Ett vårdbiträde inom har efter att ha medverkat i en radioutsändning kallats till ett möte med arbetsgivaren. Fråga om kommunens agerande inneburit en kränkning av vårdbiträdets yttrande- och meddelarfrihet (Dnr 3852-2007) Enligt 14 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453) ska var och en som är verksam inom omsorger om äldre personer eller personer med funktionshinder vaka över att dessa får god omvårdnad och lever under trygga förhållanden. Den som uppmärksammar eller får kännedom om ett allvarligt missförhållande i omsorgerna om någon enskild ska genast anmäla detta till socialnämnden (s.k. Nejad K. är anställd som vårdbiträde inom i i . I en anmälan, som kom in till JO , framförde han klagomål mot tjänstemän vid stadsdels- nämnden. Av anmälan framgick bl.a. följande. Nejad K. hade känt sig ignorerad av enhetschef och en biträdande enhetschef då han hade velat ta upp problem i arbetet med dem. Han hade därför kontaktat me- dia och där upplyst om att han gjort en angående de pro- blem i arbetet som han inte hade fått diskutera med berörda chefer. Efter en radioutsändning som Nejad K. hade medverkat i blev han inkallad till ett akut möte med chefer från förvaltningen. Vid mötet medverkade även företrädare för hans fackförbund. Han hade fått uppfattningen att man vid mötet skulle diskutera de problem som han grundat sin på. Han upp- levde det som att han i stället utsattes för ett förhör och att han blev på- hoppad angående vad han hade sagt i radioutsändningen. Vidare kände han sig kränkt av olika uttalanden som en av de två närvarande biträdande enhets- cheferna hade gjort vid mötet. Anmälan remitterades till yttrande. lämnade som sitt yttrande ett tjänsteutlåtande, som hade utarbetats inom förvaltningens avdelning för äldreomsorg. I utlåtandet anför- des bl.a. följande (åberopad bilaga har här uteslutits, JO:s anmärkning). 30 juli10 vikarierade Nejad K. som samordnare inom i . I samordnarens arbetsuppgifter ingår bl.a. dag- lig planering för bemanning av den hjälp pensionärerna i området behöver utifrån biståndsbeslut. Under v. 31 (30/75/8) var flera vårdbiträden/under- sköterskor sjuka men de olika ärendena kunde dock lösas med befintlig per- sonal. 2 009 /1 0:JO1 uppkom en situation som senare ledde till en från Nejad K., riktad mot enhetschef . Anmälan inkom till förvaltningen . Omkring fick den biträdande enhetschefen höra att en pro- testlista kring arbetssituationen cirkulerade bland personalen. Stadsdelsdirek- tören i informerades och ett gemensamt möte med de två biträdande enhetschefer som då var i tjänst bestämdes till . Vid mötet gav de stadsdelsdirektören en bakgrund till vad de uppkomna proble- men i bestod i. överlämnade Nejad K. en till sin biträ- dande enhetschef, avseende vårdpersonalens arbetssituation i . Anmälan var riktad mot enhetschef . Ytterliga- re en skrivelse med 34 namnunderskrifter lämnades in . I skri- velsen beskrevs missförhållanden i hemtjänstpersonalens arbetssituation som skulle ha pågått . Vid Radio nyhetsut- sändningar intervjuades Nejad K. som där beskrev problem och missförhållanden i i . Enhetschefen hade vid den aktuella tidpunkten semester och vistades ut- omlands och kunde därför inte bemöta den kritik som framfördes. inbjöds Nejad K. till ett möte för att tillsammans med ar- betsgivaren kunna reda ut och lösa de problem som framkommit i den inkom- na anmälan och vad som framförts i radio . informe- rades om mötet. Vid mötet deltog Nejad K., tre fackliga representanter från , stadsdelsdirektören, äldreomsorgens biträdande avdelningschef, personaladministrativ konsult, och två biträdande enhetschefer från hemtjäns- ten. överlämnades ytterligare en av Nejad K., riktad mot enhetschef , i vilken bl.a. omständigheter i ett enskilt ärende beskrevs. Förvaltningen beklagar att Nejad K. uppfattat det aktuella mötet på det sätt han gjort och känt sig kränkt av det bemötande han fick vid mötet. Mötet hade sammankallats i avsikt att från arbetsgivarens sida ta reda på vad som egentligen hänt och få vetskap om vari problemen låg i den uppkomna situa- tionen. Vid mötet gavs Nejad K. möjlighet att informera om vårdpersonalens arbetssituation som föranlett . Vidare beskrev den biträdande enhetschefen hur hon uppfattat den information som lämnats av Nejad K. personligen, i och vad som för övrigt fram- kommit i radiosändningen. Förvaltningen anser det vara viktigt och värdefullt att problemen lyfts upp och att görs så att en ordentlig utredning och genomgång kan genomföras kring de problem som framförts av Nejad K. och annan per- sonal inom . Efter det aktuella mötet har förvaltningen erbjudit all personal möjlighet att vid fem olika tillfällen, 27/831/8 2007, delta i möten med stadsdelsdirektören, äldreomsorgsavdelningens biträdande avdelningschef och biträdande enhetschefer vid . Syftet med dessa möten har varit att diskutera hemtjänstgruppernas arbetssituation och lyssna in deras önskemål och förslag till förbättringar i deras arbetsförhållanden och arbets- miljö. Vid varje möte har minnesanteckningar förts och olika förslag till åt- gärder har tagits fram. Återkoppling av detta kommer att ges av de biträdande enhetscheferna vid respektive hemtjänstgrupps arbetsplatsträff . genomfördes en översyn av Äldreomsorgsavdelningens ledningsorganisation i av en extern konsult. Denna över- syn har därefter resulterat i en handlingsplan för att utveckla äldreomsorgens verksamhet i . Handlingsplanen godkändes av stadsdels- 2 009 /1 0:JO1 Vidare har stadsdelsnämnden tillsatt en politisk referensgrupp för att följa arbetet med handlingsplanen. I detta sammanhang kommer fokus även att ligga på i det fortsatta utvecklingsarbetet. Äldreomsorgsavdelningens chef ansvarar för att uppföljning sker av såväl handlingsplanen som de förslag som framkommit i de olika hemtjänstgrup- perna. Nejad K. inkom och med komplette- rande inlagor, i vilka han redogjorde för sin arbetssituation avseende tiden efter mötet . I den sistnämnda skrivelsen anförde han bl.a. följande. Han hade tidigare vikarierat som s.k. samordnare vid den ordinarie personalens frånvaro på grund av semester eller sjukdom. hade han meddelat sin chef att han var intresserad av att arbeta som samordnare under den ordinarie personalens semester. Hans chef hade ställt sig positiv till detta men ville först ta upp saken med , avdelningschef för stadsdelsnämndens äldreomsorg. Enligt hans chef hade sagt nej med motiveringen att han var olämplig och omogen utifrån det som hände . inkom Nejad K. med en kommentar över remissvaret. I samband med detta inkom även yttranden från , biträdande enhetschef för inom stadsdelsnämndens äldreomsorg, samt , förhandlingsansvarig inom 28:04. och hade varit närvarande vid det aktuella mötet . uppgav bl.a. följande. När mötet började så gjorde man klart att man inte kunde diskutera rah-anmälan eftersom enhetschefen som var anmäld inte var på plats. Det bestämdes ett nytt datum för denna diskussion. Mötet kom i stäl- let att handla om Nejads uttalande i . Man ansåg att Nejad kränkt pensionärerna men framför allt hade han varit illojal mot verksamheten vilket inte var acceptabelt. [] Jag har läst remissvaret från stadsdelen vilket jag inte anser vara förenligt med vad som egentligen togs upp på mötet. uppgav bl.a. följande. Då enhetschefen var på semester bestämdes ett nytt datum för att gå igenom det som skrivits i . I stället kom mötet att handla om den intervju som gjordes av . enhetschef ansåg att Nejad kränkt pensionärer och varit illojal mot verksamheten i och med att han hade yttrat sig i media och att detta inte var acceptabelt. En av repre- sentanter ifrågasatte varför mötet kom att handla om radiosändningen efter- som vår medlem var kallad till mötet ang. Mötet avsluta- des. anmodades att yttra sig över vad som hade anförts i Nejad K:s inlaga av samt och yttranden. I stadsdelsnämndens yttrande anfördes bl.a. följande. inkom två om missförhållanden inom som redovisades för nämnden . 2 009 /1 0:JO1 även en JO-anmälan från Nejad K. som nämnden svarade på . Nejad kände sig kränkt av den hantering som han hade fått vid ett möte med stadsdelsdirektör, konsulent, bitr. avdelningschef och en bitr. Nuvarande avdelningschef tillträdde sin tjänst och genomförde en överläggning med och Nejad . hade begärt överläggning angående Nejad K:s schema un- der studietiden. Nejad ansåg att förvaltningen straffade honom på grund av . Vid det mötet redde parterna i samförstånd även ut en del oklarheter angående den som gjorts. Nejad har varit tjänstledig för studier fr.o.m. t.o.m. . har han endast arbetat ett fåtal extra pass. Enhetschefen för avslutade sin tjänst . Hennes delegation för att anställa personal och sätta löner upphörde fr.o.m. . Alla rekryteringar skulle därefter gå via avdelningschef. Enhetschefen informerade avdelningschef om att Nejad studerade på heltid och bara arbetade ströpass. Enhetschefen tog kontakt med avdelningschefen vecka 25 () och informerade om att Nejad sökt arbete som samordnare . Uppdraget som samordnare fick dock annan person ur den befintliga personalstyrkan, då Nejad hade bristande erfarenhet som sam- ordnare och bristande kunskaper om verksamheten på grund av att han varit tjänstledig från verksamheten .