frsrdg · GW04RS4 · 2009-06-01 00:00:00 — 2008/09:RS4 16.42 2008/09:RS4 16.42 16.42 Tillämpningen av Lissabonfördraget i Sammanfattning har till riksdagsstyrelsen överlämnat betänkandet Tillämpningen av Lissabonfördraget i . Utredningens betänkande finns som bilaga till denna framställning. Riksdagsstyrelsen överlämnar genom denna framställning utredningens lagförslag till för ställningstagande. Beträffande motiveringen hänvisas till betänkandet. Utredningens förslag innebär i korthet följande. För deltagande i beslutsfattandet inom EU enligt Lissabonfördraget måste nya procedurer skapas när det gäller två typer av ärenden. Den ena och utan tvekan vanligaste ärendetypen är utkasten till lagstiftningsakter där ska kontrollera att subsidiaritetsprincipen följs. Utredningen, som gör bedömningen att subsidiaritetsprövningen huvudsakligen är en lämplighetsfråga, anser att det utskott som besitter den sakliga kompetensen på det område förslaget gäller också är bäst skickat att göra denna prövning. Utskottet ska kunna begära att regeringen informerar om sin bedömning av subsidiaritetsfrågan . Ett utkast till lagstiftningsakt där ett utskott kommit till slutsatsen att utkastet strider mot subsidiaritetsprincipen ska underställas kammarens prövning. Utredningen anser att det ska räcka med att en minoritet av fem ledamöter i utskottet står bakom uppfattningen att utkastet strider mot subsidiaritetsprincipen för att det ska gå vidare till kammaren för beslut. Om utskottet enhälligt eller med en tillräckligt kvalificerad majoritet kommer till slutsatsen att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen gäller utskottets bedömning. ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. Den andra ärendetypen är fördragsändringar. När fördragsändringar görs genom det förenklade förfarandet kan liksom andra nationella parlament lägga in sitt veto. Ett beslut att utnyttja eller inte utnyttja denna vetorätt ska alltid fattas av kammaren efter beredning av det berörda utskottet. När fördragsändringarna görs enligt det ordinarie förfarandet ska kammaren välja företrädare i fördragskonventet. Enligt utredningen bör konventsrepresentanterna ha skyldighet att fortlöpande rapportera till om diskussionerna inom konventet. När det gäller kontakter med andra parlament framhåller utredningen värdet av dessa kontakter och anser att behovet av dem kommer att öka med Lissabonfördraget. Från svensk sida är utskottens kontakter med sina motsvarigheter i de andra europeiska parlamenten av särskild vikt. Utredningen anser att Cosac är ett värdefullt organ för diskussion och utbyte av erfarenheter när det gäller parlamentens arbete med EU-frågor över huvud taget, således även för diskussion av subsidiaritetsfrågor. 2008/09:RS4 16.42 2008/09:RS4 16.42 Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 3 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut 5 Lagförslaget 6 Bilaga betänkande 13 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut Riksdagsstyrelsen överlämnar genom denna framställning utredningens lagförslag till för ställningstagande. Beträffande motiveringen hänvisas till betänkande (se bilaga). antar bifogat förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. I detta beslut har deltagit: Per , ordförande, () (), (), (), (), (), (), (), () och () Lagförslaget Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att nuvarande 10 kap. 14 och 59 §§ samt tilläggsbestämmelserna 10.5.1 och 10.7.14 ska betecknas 10 kap. 25 och 913 §§ respektive 10.9.1 och 10.11.14, dels att 3 kap. 14 a § och 4 kap. 4 § samt tilläggsbestämmelserna 2.7.1, 4.6.2 och 5.12.1 samt rubriken närmast före 10 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att nya 10 kap. 3 och 5 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 10 kap. 1, 68 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring förs upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns mer än ett sådant ärende, tas de upp i den ordning de nu har angetts. I övrigt tas ärendena upp i följande ordning, om inte talmannen bestämmer annat: 1. val, 2. propositioner samt skrivelser från regeringen, 3. framställningar och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, 5. EU-dokument som avses i 10 kap. 4 §, 6. utskottsbetänkanden och utlåtanden som avses i 10 kap. 4 § i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelse 4.2.1. Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring förs upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns mer än ett sådant ärende, tas de upp i den ordning de nu har angetts. I övrigt tas ärendena upp i följande ordning, om inte talmannen bestämmer annat: 1. val, 2. propositioner samt skrivelser från regeringen, 3. framställningar och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, 5. EU-dokument som avses i 10 kap. 56 och 8 §§, 6. utskottsbetänkanden och utlåtanden som avses i 10 kap. 56 och 8 §§ i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelse 4.2.1. 3 kap. 14 a § Grön- och vitböcker som skall tillställas enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen skall behandlas av enligt bestämmelserna i 10 kap. 4 §. Detsamma gäller i fråga om de andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, som talmannen efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämmer skall behandlas på detta sätt. Grön- och vitböcker som överlämnas till ska behandlas av enligt bestämmelserna i 10 kap. Detsamma gäller i fråga om de andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för utkast till lagstiftningsakter, som talmannen efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämmer ska behandlas på detta sätt. ska på det sätt som anges i 10 kap. 6 § pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. ska på det sätt som anges i 10 kap. 8 § godkänna eller avslå ett initiativ från att besluta om ett bemyndigande för rådet att ändra beslutsordningen på ett visst område eller i ett visst fall från enhällighet till kvalificerad majoritet eller från ett särskilt lagstiftningsförfarande till det ordinarie lagstiftningsförfarandet. ska också på samma sätt godkänna eller avslå ett förslag från Europeiska kommissionen att ange vilka aspekter av familjerätten som har gränsöverskridande följder och som kan bli föremål för lagstiftningsakter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. 4 kap. 4 § skall bereda ärenden som rör grundlagarna och riksdagsordningen. Bestämmelser om uppgifter finns också i 2 kap. 12 §, 8 kap. 15 § och 12 kap. 1 § regeringsformen samt i 2 kap. 9 §, 3 kap. 14 §, 4 kap. 11 §, 6 kap. 1 och 4 §§, 8 kap. 11 och 13 §§, 9 kap. 8 § samt tilläggsbestämmelserna 4.6.1, 5.4.1, 8.4.1, 8.5.1, 8.11.1, 8.11.2 och 8.12.1 denna lag. ska bereda ärenden som rör grundlagarna och riksdagsordningen. Bestämmelser om uppgifter finns också i 2 kap. 12 §, 8 kap. 15 § och 12 kap. 1 § regeringsformen samt i 2 kap. 9 §, 3 kap. 14 §, 4 kap. 11 §, 6 kap. 1 och 4 §§, 8 kap. 11 och 13 §§, 9 kap. 8 § och 10 kap. 6 § samt tilläggsbestämmelserna 4.6.1, 5.4.1, 8.4.1, 8.5.1, 8.11.1, 8.11.2 och 8.12.1 denna lag. skall bereda ärenden om 1. penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, 2. kredit- och fondväsendet, 3. det affärsmässiga försäkringsväsendet, 4. i den mån ärendena inte tillhör beredning, 5. den kommunala ekonomin, 6. statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 7. statens egendom och upphandling i allmänhet, 8. förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt 9. budgettekniska frågor. Utskottet skall även granska beräkningen av statens inkomster och sammanställa statsbudgeten. ska bereda ärenden om 1. penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, 2. kredit- och fondväsendet, 3. det affärsmässiga försäkringsväsendet, 4. i den mån ärendena inte tillhör beredning, 5. den kommunala ekonomin, 6. statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 7. statens egendom och upphandling i allmänhet, 8. förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt 9. budgettekniska frågor. Utskottet ska även granska beräkningen av statens inkomster och sammanställa statsbudgeten. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen bereds av finansutskottet. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska unionen bereds av finansutskottet. Statsutgifterna ska hänföras till följande utgiftsområden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Internationellt bistånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Integration och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Statsutgifterna ska hänföras till följande utgiftsområden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Internationellt bistånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Integration och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska unionen. Information från Europeiska unionen får skriftlig information om arbetet i Europeiska unionen från unionens institutioner i enlighet med fördragen och de till fördragen hörande protokollen. Regeringens skyldighet att informera om sin syn på kommissionens förslag Regeringens skyldighet att informera om sin syn på dokument från Europeiska unionen 2 § 3 § Regeringen skall informera om sin syn på de förslag från Europeiska gemenskapernas kommission som regeringen bedömer som betydelsefulla. Regeringen ska informera om sin syn på de dokument som Europeiska unionens institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. 4 § 5 § På det sätt som anges i denna paragraf skall behandla de grönböcker och vitböcker som skall tillställas enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, skall behandlas på samma sätt. Kammaren skall med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för granskning hänvisa ett sådant dokument till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten skall inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet skall redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. På det sätt som anges i denna paragraf ska behandla de grönböcker och vitböcker som överlämnas till . Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för utkast till lagstiftningsakter, ska behandlas på samma sätt. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för granskning hänvisa ett sådant dokument till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten ska inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet ska redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för prövning hänvisa ett utkast till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets prövning är 4 kap. 8 § tillämplig. Regeringen ska från den dag då utskottet begär det informera om sin bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i det aktuella utkastet. Om minst fem ledamöter av utskottet anser att utkastet strider mot subsidiaritetsprincipen ska utskottet avge ett utlåtande till kammaren med förslag om att ska avge ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. I annat fall ska utskottet anmäla genom protokollsutdrag till kammaren att utkastet inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Vid utskottets beslut om utlåtande är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. Ledamöter i konvent för fördragsändringar inom Europeiska unionen Kammaren ska inom sig välja ledamöter och suppleanter för dessa ledamöter i konvent som inrättas för att förbereda fördragsändringar inom Europeiska unionen. Om ett riksdagsval äger rum som ett konvent arbetar ska efter riksdagsvalet förrätta ett nytt val av ledamöter och suppleanter i konventet. Vid valet tillämpas i övrigt bestämmelserna i 7 kap. 25 och 7 §§ samt för suppleanternas tjänstgöring 7 kap. 9 §. Konventsledamöter kan lämna information om konventets arbete vid sammanträden med kammaren. Godkännande av vissa initiativ från Europeiska unionen ska godkänna eller av-slå ett initiativ från att besluta om ett bemyndigande för rådet att ändra beslutsordningen på ett visst område eller i ett visst fall från enhällighet till kvalificerad majoritet eller från ett särskilt lagstiftningsförfarande till det ordinarie lagstiftningsförfarandet. ska också godkänna eller avslå ett förslag från Europeiska kommissionen att ange vilka aspekter av familjerätten som har gränsöverskridande följder och som kan bli föremål för lagstiftningsakter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ hänvisa ett initiativ till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets behandling är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten ska inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet ska redovisa sitt förslag till beslut i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2008/09:RS4 BILAGA Utdrag ur 2008/09:URF2 Tillämpningen av Lissabonfördraget i Här har uteslutits bilaga 3 Arbetspromemorior /09:URF2. Med anledning härav har vissa mindre ändringar gjorts i texten. Till riksdagsstyrelsen Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en utredare med uppdrag att utarbeta ett förslag om hantering av subsidiaritetskontrollen och andra frågor enligt Lissabonfördraget. Till utredare utsågs f.d. kanslichefen i . Utredningen har antagit namnet . Vid fullgörandet av utredningsuppdraget har utredaren biträtts av en av riksdagsdirektören tillsatt expertgrupp bestående av , föredragande i utrikesutskottet, , föredragande i , , representant vid EU:s institutioner, , kanslichef i (fr.o.m. ), , planeringschef, och , kanslichef i justitieutskottet. Utredaren har haft 11 sammanträden med experterna. Utredningen har fått muntlig information om försöksverksamhet med subsidiaritetsgranskning i justitieutskottet av kanslichef , i arbetsmarknadsutskottet av kanslichef och i socialutskottet av kanslichef och föredragande . Vidare har utredningen träffat en tjänstemannadelegation från Kommuner och Landsting. Utredaren har stämt av sitt förslag med partigruppernas särskilda företrädare vid ett sammanträde . Utredningens arbete är i och med avlämnandet av denna rapport slutfört. Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 16 2 Inledning 19 2.1 Uppdraget 19 2.2 Rapportens innehåll 19 3 Utvecklingen före Lissabonfördraget 21 3.1 Subsidiaritetsprincipen i EU 21 3.2 De nationella parlamentens roll i EU 26 3.3 Kontakter mellan parlamenten inom EU 29 4 Lissabonfördragets bestämmelser 32 4.1 Inledning 32 4.2 Unionens befogenheter 33 4.3 Unionens lagstiftningsförfaranden 35 4.4 De nationella parlamentens medverkan i EU:s lagstiftningsförfaranden 37 4.5 Det interparlamentariska samarbetet 43 4.6 Sammanfattning och slutsatser 45 5 Försök med subsidiaritetskontroll 47 6 deltagande i EU:s beslutsprocesser överväganden och förslag 50 6.1 Inledning 50 6.2 Subsidiaritetskontrollen 51 6.3 Deltagande i konvent enligt det ordinarie förfarandet för fördragsändringar 55 6.4 Fördragsändringar enligt det förenklade förfarandet m.m. 56 6.5 Deltagande i den politiska övervakningen av Europol och utvärderingen av Eurojust 57 6.6 Hantering av övrig information från EU:s institutioner 57 6.7 Kontakter med övriga parlament inom EU 58 6.8 Konsekvenser för arbetet i 60 7 Författningskommentar 62 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 62 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 66 Bilaga 2 Information från EU:s institutioner m.m. till de nationella parlamenten 73 2008/09:RS4 BILAGA 2008/09:RS4 BILAGA Lissabonfördraget ger de nationella parlamenten nya uppgifter i EU-samarbetet. I denna rapport behandlas hur dessa nya uppgifter ska omsättas i riksdagsarbetet och i samarbetet mellan parlamenten inom EU. En motsvarande utredning med anledning av det konstitutionella fördraget gjordes av () 2005. Eftersom de nationella parlamentens uppgifter inte skiljer sig annat än i detaljer från de uppgifter som tilldelades dem i fördraget om en har utredningen haft RDK:s förslag som utgångspunkt för sina överväganden. Utredningen har ställt sig frågan om RDK:s förslag bör revideras, bl.a. med hänsyn till de erfarenheter som vunnits genom olika försök med subsidiaritetskontroll inom ramen för det interparlamentariska samarbetet i EU. De nationella parlamentens roll i unionen ägnas en särskild bestämmelse i det nya fördraget. I denna görs en uppräkning av sex olika sätt på vilka de nationella parlamenten bidrar aktivt till en väl fungerande union. Det första är att de ska bli informerade av unionens institutioner och få utkast till unionens lagstiftningsakter. Det andra är att se till att subsidiaritetsprincipen följs i unionens lagstiftning. Subsidiaritetsprincipen innebär att unionen på de områden där den delar befogenheten att lagstifta med medlemsstaterna ska vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva. De nationella parlamenten har på sig att behandla lagstiftningsutkasten från subsidiaritetssynpunkt. Om minst en tredjedel av det totala antalet röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom uppfattningen att ett lagstiftningsutkast strider mot principen ska utkastet omprövas av kommissionen (gula kortet). För ett utkast till lagstiftningsakt som avser straffrättsligt samarbete och polissamarbete är tröskeln en fjärdedel, dvs. Efter omprövningen kan kommissionen besluta att antingen vidhålla utkastet, ändra det eller dra tillbaka det. Inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet kan ett förslag från kommissionen till lagstiftningsakt, som föranlett att minst en enkel majoritet av de nationella parlamentens röster har ställt sig bakom kritiska yttranden, få ytterligare konsekvenser under lagstiftningsprocessen (orangea kortet). Det tredje sätt på vilket de nationella parlamenten bidrar till unionens arbete är att inom ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa delta i utvärderingen av genomförandet av unionens politik och delta i den politiska övervakningen av Europol och utvärderingen av Eurojusts verksamhet. Enligt fördraget ska de närmare formerna för detta regleras i en särskild lagstiftning. Någon sådan lagstiftning har ännu inte tagits fram av EU. Utredningen har inga förslag på denna punkt utan redovisar synpunkter på medverkan i den fortsatta beredningen av EU:s lagstiftning. Det fjärde sättet är att delta i förfarandena för ändring av fördragen. Fördragen får ändras i enlighet med ett ordinarie eller ett förenklat förfarande. De nationella parlamenten har en roll att spela i båda förfarandena. Enligt det ordinarie förfarandet ska ett konvent med bl.a. företrädare för de nationella parlamenten bereda fördragsändringarna. Det förenklade förfarandet, den s.k. passerellen, tillämpas i två fall, dels när det gäller övergång från beslut med enhällighet till beslut med kvalificerad majoritet i rådet, dels i fråga om övergång från ett särskilt lagstiftningsförfarande till det ordinarie i rådet. Om en invändning från ett nationellt parlament mot ett förslag att utnyttja passerellen har meddelats ska förslaget inte antas. Varje parlament har således vetorätt. Det femte sättet är att de nationella parlamenten blir informerade om ansökningar om anslutning till unionen. Det sjätte sättet är att delta i samarbetet mellan de nationella parlamenten och med . En konferens mellan parlamentariska organ för EU-frågor får överlämna till , rådet och kommissionen alla bidrag som den finner lämpliga. Konferensen ska dessutom främja utbyte av information och bästa praxis mellan de nationella parlamenten och , och även mellan deras fackutskott. Konferensens bidrag ska inte vara bindande för de nationella parlamenten eller föregripa deras ståndpunkter. Rollen som en sådan konferens fylls av de s.k. Cosacmötena. För deltagande i beslutsfattandet inom EU enligt Lissabonfördraget måste nya procedurer skapas när det gäller två typer av ärenden. Den ena och utan tvekan vanligaste ärendetypen är utkasten till lagstiftningsakter där ska kontrollera att subsidiaritetsprincipen följs. Utredningen, som gör bedömningen att subsidiaritetsprövningen huvudsakligen är en lämplighetsfråga, anser att det utskott som besitter den sakliga kompetensen på det område förslaget gäller också är bäst skickat att göra denna prövning. Utskottet ska kunna begära att regeringen informerar om sin bedömning av subsidiaritetsfrågan .