frsrdg · GX04RS1 · 2009-10-15 00:00:00 — Liksom i det allmänna pensionssystemet kommer således pensionsbeloppet att öka om inkomstindex ändras och minska om förändringen är mindre. Styrelsen föreslår också att för år då balansindex har fastställts för det allmänna pensionssystemet ska detta index användas i stället för inkomstindex. Om balansindex har fastställts pensionen börjar tas ut ska summan av de inkomstindexerade pensionsrätterna dessutom räknas om med hänsyn till skillnaden mellan det årets inkomstindex och balansindex. Detsamma gäller om ny pensionsrätt tjänas in. 4.3.3 Uttag av ålderspension Riksdagsstyrelsens förslag i korthet Ålderspension får tas ut . Vid uttag före minskar pensionen livsvarigt per antal månader som återstår till . Pensionen kan skjutas upp men ökar inte av det skälet. Promemorians förslag: Överensstämmer med styrelsens förslag. Remissinstanserna har inte framfört några invändningar mot förslaget. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Styrelsen föreslår att ålderspension inte ska kunna tas ut förrän ledamoten har lämnat sitt uppdrag. I övrigt bör reglerna för uttag av ålderspension vara så flexibla som möjligt. Den som så önskar ska därför kunna ta ut sin pension redan . Pensionsbeloppet minskas per antal månader som när pensionen börjar tas ut återstår fram till ; minskningen är livsvarig. Det är samma procentsats som används vid förtida uttag av tilläggspension i det allmänna pensionssystemet. Med nuvarande möjligheter till inkomstgaranti kommer förtida uttag förmodligen inte att utnyttjas särskilt ofta. Den som tar ut sin ålderspension måste annars avstå från inkomstgarantin. Möjlighet att skjuta upp uttaget av pensionen ska också finnas men pensionsbeloppet kommer, i vart fall tills vidare, att inte ökas enbart av det skälet. Däremot kommer ny pensionsrätt att kunna tjänas in utan övre åldersgräns och således även . Av administrativa skäl bör små pensionsbelopp inte betalas ut, och styrelsen föreslår att detta bör gälla belopp under 0,025 inkomstbasbelopp (ca ). 4.3.4 Talmanspension avskaffas Riksdagsstyrelsens förslag i korthet Den särskilda talmanspensionen avskaffas, såväl före som efter . För talmanstiden tjänas ålderspension in på samma sätt som under ledamotstid. Promemorians förslag: Överensstämmer med styrelsens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft invändningar mot förslaget. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Sedan den statliga chefspensionen slopats får chefstjänstemännen, liksom statsråden, i huvudsak samma ålderspensionsförmåner som övriga statstjänstemän. Det är därför rimligt att även talmannen omfattas av samma pensionsbestämmelser som övriga ledamöter. Den särskilda talmanspensionen bör således slopas såväl före som . För tid före gäller därtill, redan enligt dagens regler, att en avgående talman har rätt till inkomstgaranti. Pensionsförmåner som tjänas in ska vara en integrerad del av pensionssystemet för ledamöter. Det ger ett neutralt pensionssystem även i förhållande till när som talmansuppdraget innehas. Beräknat på det nuvarande talmansarvodet (fr.o.m. ) kommer en talman att under ett kalenderår tjäna in före anpassning till följsamhetsindexering i årlig pension, eller . 4.3.5 Jämförelse av intjänad pensionsrätt enligt nuvarande och nya regler Nedan redovisas pensionsrättens storlek enligt nuvarande och föreslagna regler vid ledamotens avgång dividerat med tolv för att motsvara ett månadsbelopp (nivå). I den första tabellen redovisas pensionsrätten för en ledamot utan tilläggsuppdrag, vid olika längd på uppdragsperioden och vid olika ålder vid avgången. I den andra tabellen redovisas pensionsrätten för en ledamot som varit utskottsordförande under vissa år. Intjänade pensionsrätter enligt nuvarande regler följer prisbasbeloppet fram till . Pensionsrätterna enligt de nya reglerna ska inkomstindexeras fram till pensionsuttaget, och pensionen utgörs av summan av de indexerade pensionsrätterna omräknade med faktorn 1,19. Enligt nuvarande regler är utgående pensionsbelopp även därefter prisindexerade medan pensionen i den nya ordningen ska följsamhetsindexeras kring 1,6. period Nuvarande regler vid avgång Nya regler vid avgång period period 4 sista åren som ordf. Nuvarande regler vid avgång Nya regler vid avgång period 8 sista åren som ordf. 4.3.6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Riksdagsstyrelsens förslag i korthet De nya reglerna införs och omfattar alla ledamöter som då tjänstgör eller som senare kommer att tjänstgöra i . Pensionsrätt för tjänstgöringstid före ikraftträdandet räknas om till det nya systemet, dock med viss schablonisering. Den nuvarande ordningen att hel ålderspension kan tjänas in bibehålls som en jämförelse ytterligare en valperiod, till valet . Om sådan ålderspension skulle ha blivit högre än pensionen enligt det nya beräkningssättet betalas mellanskillnaden ut som ett tilläggsbelopp . Tilläggsbeloppet beräknas i taget. Livräntor, som fastställts enligt nuvarande regler och avser ledamöter som avgått och inte återvänder till , ska med början 2011 omräknas vid förändring av prisbasbeloppet. Även livräntor enligt företrädarlagen ska räknas om på detta sätt. Promemorians förslag: Överensstämmer med riksdagsstyrelsens förslag. Promemorian omfattade dock inte ändringar i företrädarlagen. Remissinstanserna: förordar att den särskilda övergångsbestämmelsen i 8 kap. 9 §, tilläggsbeloppet, får gälla utan tidsbegränsning. Ledamöter som valts in i före lagens ikraftträdande och som blir återvalda i valet kan annars hamna i ett sämre läge än om ålderspensionsbestämmelserna hade behållits i den form som gällde då dessa ledamöter ursprungligen kandiderade till . Tidsbegränsningen strider också mot en av utgångspunkterna för den föreslagna reformen, nämligen att systemet ska fungera så neutralt som möjligt i förhållande till om en ledamot ska kandidera för en ny period eller inte. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Styrelsen anser att de nya reglerna bör träda i kraft . En genomgående princip vid utformningen av de nya intjänandereglerna har varit att pensionsförmånerna ska vara desamma för alla ledamöter oavsett ålder. Styrelsen anser därför att de nya reglerna bör tillämpas på alla ledamöter eller ersättare som tjänstgör vid ikraftträdandet eller från en senare tidpunkt. De nya intjänandereglerna ska tillämpas på all tjänstgöring som sker efter ikraftträdandet. För dem som kommer att omfattas av de nya reglerna ska även det tidigare intjänandet räknas om till det nya systemet. Intjänande som avser tid före ikraftträdandet beräknas som en klumpsumma för all tidigare tid. Summan består dels av ett belopp som avser ledamotsarvodet respektive talmansarvodet, dels av ett belopp som avser tilläggsarvoden. Beloppet som avser ledamotsarvodet utgörs av ledamotsarvodets storlek () × på inkomstdelar inte överstigande 0,625 inkomstbasbelopp och på inkomstdelar över denna nivå men högst 2,5 inkomstbasbelopp × antalet tjänstgöringsmånader fram till ikraftträdandet. Det motsvarar för en tjänstgöringsmånad. För talmanstid görs beräkningen på talmansarvodet för , dvs. men begränsat till 30 inkomstbasbelopp , vilket ger en pensionsrätt på för en tjänstgöringsmånad. Beloppet som avser tilläggsarvoden består av summan av utbetalda, då pensionsgrundande, tilläggsarvoden × . Anledningen till att den retroaktiva pensionsrätten för tilläggsarvoden begränsas till perioden 20012009 är att uppgifter om tilläggsarvoden som utbetalats av riksdagsförvaltningen inte längre finns elektroniskt lagrade. Nästan alla ledamöter som berörs av denna tidsgräns, och alltså haft tilläggsarvoden , omfattas dock förmodligen av skyddsregeln i övergångsbestämmelserna och lägst får pension enligt dagens regler med intjänande för hel förmån. Övriga ledamöter, nämligen de som med dagens regler endast hade fått egenlivränta, skulle ändå inte ha fått livräntan grundad på tilläggsarvoden så långt tillbaka i tiden; de gynnas dessutom av det nya beräkningssättet och de nya omräkningsreglerna, som blir lika för alla oavsett ålder. En beräkning av pensionsrätt för tjänstgöringstid görs även om ledamoten/ersättaren inte tjänstgör vid ikraftträdandet men återvänder till . Omräkning av tidigare intjänade förmåner görs också för den som börjat ta ut ledamotspension eller egenlivränta enligt nuvarande regler och därefter återvänder till . Den som redan omfattas av dagens pensionssystem ska inte behöva riskera att redan fullgjord tjänstgöring leder till försämrade pensionsförmåner. En metod som tidigare tillämpats har varit att ledamöter fått välja om de skulle vara kvar i det tidigare eller övergå till det nya systemet. Svårigheten att i förväg bedöma effekterna av de olika pensionsreglerna, inte minst skillnaderna i indexeringsregler, gör att den metoden nu bör undvikas. I stället föreslås en generell skyddsregel som innebär att de pensionsbelopp som utbetalas inte blir lägre än de skulle ha varit med tillämpning av nuvarande regler. Styrelsen anser det rimligt att beräkningen görs som om nuvarande regler hade gällt ytterligare en valperiod, dvs. tills det nya börjar efter valet . Skyddsregeln gäller inte bara ledamöter som var i tjänst vid ikraftträdandet utan även sådana som återkommer efter ikraftträdandet. Skyddsregeln konstrueras som ett tilläggsbelopp till pensionen. Tilläggsbeloppet motsvarar mellanskillnaden mellan vad ålderspensionen enligt nuvarande regler skulle ha varit det aktuella utbetalningsåret och pensionen enligt de nya reglerna vid samma tillfälle. Tilläggsbeloppet beräknas som pensionär. Genom att nuvarande regler på detta sätt får gälla hinner den som är född eller tidigare att tjäna in hel ålderspension enligt nuvarande regler om han eller hon kom in i senast vid valet . Den som kom in i vid valet hinner, om åldersvillkoret är uppfyllt, tjäna in 8/12 av hel ålderspension enligt nuvarande regler. Skyddsregeln tillämpas även på den som återkommer till efter ikraftträdandet, vilket innebär att den som t.ex. fullgjort och sedan återkommer vid valet likaså kan tjäna in 8/12 av hel ålderspension enligt nuvarande regler. Den som är nyvald i kommer däremot inte att få något tilläggsbelopp enligt denna skyddsregel. Även för talman bör ett liknande tilläggsbelopp till ålderspensionen beräknas. Däremot bör reglerna om talmanspension före tillämpas även fortsättningsvis för den som vid ikraftträdandet omfattas av dessa bestämmelser. Styrelsen anser det också rimligt att, som arbetsgruppen föreslagit, livräntor för ledamöter som avgått före ikraftträdandet och inte fyllt värdesäkras med början 2011 genom anknytning till prisbasbeloppet. Motsvarande värdesäkring bör göras av livräntor enligt företrädarlagen. Rätt till egenpension enligt lagstiftning som föregått ersättningslagen ska fortfarande gälla. Det kan avse förmåner enligt stadgan (1941:98) om ersättning för riksdagsmannauppdragets fullgörande, ersättningsstadgan (1971:1197) och lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter. Således bör den som omfattas av bestämmelserna om visstidspension enligt äldre lagstiftning inte få tidigare tjänstgöring omräknad till det nya systemet. De ska däremot tjäna in pensionsrätt enligt de nya reglerna för tjänstgöring efter ikraftträdandet . 4.4 Nya bestämmelser om sjukpension Riksdagsstyrelsens förslag i korthet Reglerna för sjukpension ändras så att en ledamot som blivit helt sjukskriven under tjänstgöringen kan få sjukpension när beslutar om hel sjuk- eller aktivitetsersättning, även om beslutet fattas efter att ledamoten avgått. Nivåerna anpassas till dem som gäller i det statliga tjänstepensionssystemet. Promemorians förslag: Överensstämmer med styrelsens förslag utom vad gäller kompensationsnivåerna för inkomstunderlag över 7,5 prisbasbelopp. Remissinstanserna: Kammarrätten i påpekar att benämningen sjukpension inte harmonierar med sjukförsäkringsreform, som innebar att förtidspension och sjukbidrag inom det dåvarande allmänna pensionssystemet ersattes av sjuk- och aktivitetsersättning som utgör sjukförsäkringsförmåner. Genom den reformen signaleras att arbetsförmågan hos envar försäkrad om möjligt ska tas till vara fram till . SPV påpekar att procentsatserna för sjukpension enligt PA 03 är av inkomstunderlaget i intervallet 7,520 prisbasbelopp och i intervallet 2030 prisbasbelopp. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Styrelsen anser att särskild ersättning liksom ska betalas ut till en ledamot som får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning. Styrelsen finner därvid inte skäl att avvika från det begrepp som används i PA 03, nämligen sjukpension. Eftersom sjukpension endast ska kunna betalas ut som sjuk- eller aktivitetsersättning beviljas av minskar inte detta möjligheterna att ta till vara en arbetsförmåga. En ledamot som avgått från kommer inte heller att få sjukpension förrän tidigast fr.o.m. den dag sjuk- eller aktivitetsersättningen avser. Något formellt krav på att ledamoten avgår från uppdraget ska inte längre ställas. En ledamot som får hel sjukersättning och har kvar sitt uppdrag får ändå helt sjukavdrag på ledamotsarvodet. Även en ersättare som får arbetsförmågan helt nedsatt förordnandet gäller kan få sjukpension. Nuvarande regler torde innebära att sjuk- eller aktivitetsersättning ska beviljas senast för tid då ledamoten lämnar sitt uppdrag. Även om beslutet om sjuk- eller aktivitetsersättning dröjer ska en ledamot som hunnit avgå kunna beviljas sjukpension om han eller hon vid avgången hade helt sjukavdrag från ledamotsarvodet och därefter oavbrutet uppburit hel sjukpenning från fram till dess hel sjuk- eller aktivitetsersättning betalas ut. Sjukpensionen betalas inte ut för tid före den tid beslut avser. Sjukpensionen ska kunna betalas ut endast så länge personen har rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning från . Den som har sjukpension ska vara skyldig att anmäla om rätten till sjuk- eller aktivitetsersättning upphör eller om en hel förmån förändras till partiell sådan. Återkrav ska riktas mot den som inte fullgör sin anmälningsskyldighet, men återkravet kan jämkas helt eller delvis. Sjukpensionen ska inte längre beräknas i förhållande till en tidsfaktor. ska sjukpensionen grundas på ledamotsarvodet och de eventuella tilläggsarvoden som ledamoten uppbar när arbetsförmågan blev helt nedsatt. ska sjukpensionen, på samma sätt som gäller för inkomstgarantin, grundas på ledamotsarvodet men inte tilläggsarvoden. Styrelsen delar arbetsgruppens bedömning att procentsatserna för beräkning av sjukpension ska vara desamma som för statsanställda. Detta innebär dock att sjukpensionen ska utgöra för år av inkomstunderlaget inte överstigande 7,5 prisbasbelopp, av inkomstunderlaget över 7,5 men inte över 20 prisbasbelopp och av inkomstunderlaget mellan 20 och 30 prisbasbelopp. På samma sätt som för statstjänstemän ska sjukpensionen följa förändringen av prisbasbeloppet. Beräknad på nuvarande ledamotsarvode, , skulle sjukpensionen uppgå till . Sjukpension beräknas även på talmansarvode. För den tid en f.d. ledamot har sjukpension enligt ersättningslagen beräknas pensionsrätt på samma underlag. De nya reglerna gäller endast den som tjänstgör vid ikraftträdandet eller därefter. För den som vid ikraftträdandet redan har beviljats sjukpension gäller gamla regler. 4.5 Nya bestämmelser om efterlevandeförmåner Riksdagsstyrelsens förslag i korthet Rätten till efterlevandepension omfattar efterlevande till ledamöter som avlider under tjänstgöringen och till f.d. ledamöter som har ålderspension av viss storlek. Efterlevandepension till make utges och efterlevandepension till barn till dess barnet fyller . Möjligheten för make att få en kompletterande livsvarig efterlevandepension upphör. Det efterlevandeskydd som finns i inkomstgarantin utvidgas till att också omfatta barn och, vid särskilda skäl, make till ledamöter som varit minst sex i och fyllt . Detta efterlevandeskydd höjs till ett prisbasbelopp . Beloppet utges tills barnet fyller . Promemorians förslag: Överensstämmer med styrelsens förslag. Remissinstanserna: SKL anser det inte rimligt att pension till efterlevande make eller därmed jämställd ska betalas ut om den efterlevande maken ingår nytt äktenskap. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Efterlevandepension När det gäller persongruppen bör liksom tidigare efterlevande till ledamöter som avlidit omfattas av efterlevandepensionsförmånerna. Efterlevande till ersättare ska också omfattas, oavsett längden på förordnandet, om dödsfallet inträffar . Dessutom ska efterlevande till den som har sjukpension enligt ersättningslagen omfattas. Även efterlevande till en f.d. ledamot som avlider sedan han eller hon börjat uppbära ålderspension över viss nivå ska kunna få efterlevandepension. Nivån bestäms till 1,5 inkomstbasbelopp (). Om ledamoten börjat ta ut ålderspensionen ska efterlevandepensionen grundas på den reducerade pensionsnivån. Efterlevandepension ska också omfatta efterlevande till en avgången ledamot som fyllt men skjutit upp sitt uttag av ålderspensionen. Rätt till efterlevandepension bör däremot inte längre finnas för tiden från en ledamots avgång till dess han eller hon börjar ta ut sin ålderspension. Det efterlevandeskydd som finns i inkomstgarantin bör i stället utsträckas till att omfatta även ledamöter som har rätt till varaktig inkomstgaranti, se nedan. Förmånskretsen för efterlevandepension ska omfatta make och barn . Med make jämställs, liksom , vissa sambor. Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Om en ledamot avlider utges efterlevandepension till make eller motsvarande . Efterlevandepension utges på liknande sätt också till barn t.o.m. den månad barnet fyller . När det gäller ledamöter som avlider är tidsgränser och nivåer för efterlevandepensioner anpassade till vad som gäller för statstjänstemän enligt PA 03. Med den nya konstruktionen av pensionsintjänande för ledamöter som styrelsen ovan föreslår görs beräkningen dock på ledamotsarvodet vid tiden för dödsfallet och de tilläggsarvoden som den avlidne då hade rätt till från riksdagsförvaltningen. När det gäller en ledamot som avlider ska efterlevande make, eller därmed jämställd, få efterlevandepension med 1. ett belopp på 1,2 prisbasbelopp, 2. av arvodet och tilläggsarvodena vid dödsfallet över 7,5 men inte över 20 inkomstbasbelopp och samt 3. av arvodet och tilläggsarvodena vid dödsfallet över 20 men inte över 30 inkomstbasbelopp och . Styrelsen anser att efterlevandepension till make inte ska upphöra om maken gifter sig. Detta är i enlighet med vad som gäller enligt PA 03. Efterlevandepension till barn föreslås utgöra och barn 1. av arvodet med tilläggsarvoden ej överstigande 7,5 inkomstbasbelopp, 2. av arvodet med tilläggsarvoden över 7,5 men inte över 20 inkomstbasbelopp och 3. av arvodet med tilläggsarvoden över 20 men inte över 30 inkomstbasbelopp. Om make eller motsvarande inte finns får barnen även dela på de belopp som annars skulle ha utgivits till en make. Efterlevandepension till make beräknad på ledamotsarvodet kommer med detta förslag, räknat på dagens arvodesnivå och inkomstbasbelopp, att utgöra och därefter år 26. För efterlevande barn kommer pensionen, om även efterlevande make finns, att uppgå till per barn och månad. Efterlevandepension efter den som var talman när dödsfallet ägde rum beräknas på motsvarande sätt. När det gäller efterlevandepension efter den som börjat uppbära ålderspension bör efterlevandepensionen för efterlevande make eller motsvarande utgöra av ålderspensionen för dödsfallet. Efterlevandepension för barn utges av ålderspensionen för varje barn. Om make eller motsvarande inte finns får barnen även dela på de belopp som annars skulle ha utgivits till en make. En liknande beräkning görs om den avlidne hade sjukpension. Efter den som uppbar sjukpension grundad på ledamotsarvodet kommer efterlevandepensionen till make att utgöra och för barn . Den kompletterande efterlevandepensionen ska inte finnas kvar annat än övergångsvis. Den betalas då ut till make fr.o.m. det sjunde året efter dödsfallet. Villkoren för sådan förlängd tid är att ledamoten fyllt vid ikraftträdandet av de nya reglerna och då hade varit i minst sex . Vidare ska äktenskapet eller motsvarande ha ingåtts och senast den dag ledamoten fyllde . En sådan efterlevandepension betalas ut med samma nivå som gäller för år 26 med den ändringen att hel pension efter den som var ledamot vid dödsfallet förutsätter att tolv fullgjorts i . Efterlevandepension fr.o.m. det sjunde året betalas ut längst till dess den efterlevande maken eller därmed jämställd ingår äktenskap. Efterlevandepensionen knyts till prisbasbeloppet och omräknas vid förändring av detta. Efterlevandeskydd i inkomstgarantin Det nuvarande efterlevandeskyddet i inkomstgarantin omfattar barn till ledamöter som lämnar efter minst sex men inte har rätt till ålderspension. Efterlevandeskyddet gäller vid dödsfall som inträffar för inkomstgarantin. Styrelsen föreslår att detta efterlevandeskydd utsträcks till att omfatta också barn till f.d. ledamöter som vid avgången uppnått och varit ledamot under . Make ska liksom kunna beviljas förmånen endast vid särskilda skäl. Efterlevandeskyddet i inkomstgarantin höjs till ett prisbasbelopp (värde) per förmånsberättigad. Vidare bör beloppet betalas ut till dess barnet fyller . Till berättigad make utges beloppet dock fortfarande under högst . Övergångsbestämmelser De nya bestämmelserna ska tillämpas på alla ledamöter som tjänstgör vid ikraftträdandet eller därefter. Det medför att gamla bestämmelser tillämpas på förmåner efter den som avlidit före ikraftträdandet samt på den som avgått före ikraftträdandet och inte återkommit i tjänst därefter. 4.6 Företrädarlagen Riksdagsstyrelsens förslag i korthet Företrädarlagen upphör att gälla vid utgången av 2009. Lagen ska fortfarande tillämpas på egenpension och efterlevandepension som intjänats före upphörandet om de avser personer som inte därefter fullgör tid i . Lagen ska fortsättningsvis också tillämpas på inkomstgaranti och efterlevandeskydd som hänför sig till tid i och som fullgjorts före lagens upphörande. Promemorians förslag: I promemorian lämnas inga förslag rörande företrädarlagen. Remissinstanserna: Remissinstanserna tar inte upp denna fråga. Riksdagsstyrelsens ställningstagande I företrädarlagen har fr.o.m. gjorts betydande ändringar för att anpassa lagen till nya ledamotsstadga och till möjligheten för omvalda ledamöter att vid stadgans ikraftträdande genom ett särskilt förfarande välja att stå kvar i det nationella systemet. Eftersom ingen av de omvalda svenska ledamöterna inom föreskriven tid till talman har anmält att han eller hon vill stå kvar i det nationella systemet bör företrädarlagen upphöra att gälla. Den ska dock fortfarande tillämpas på egenpension och efterlevandepension som intjänats för tid före ikraftträdandet och inte avser personer som fullgör tid i efter utgången av 2009. Företrädarlagen ska också tillämpas övergångsvis på inkomstgaranti, och därtill knutet efterlevandeskydd, som hänför sig till tid i och som fullgjorts före upphörandet. 4.7 Kostnader Ålderspension Kostnaderna för de nya ålderspensionsreglerna har av arbetsgruppen belysts med storleken av de framtida pensionsutbetalningar som har samband med pensionsintjänandet . I beloppet ingår således inte särskild löneskatt, administrativa kostnader eller andra indirekta kostnader. Ledamotsarvodet har beräknats till och tillsammans med tilläggsarvoden och talmansarvode till nästan (2008). Pensionsrätterna som tjänas in för det året uppgår till ca . Vid samma åldersstruktur som nuvarande ledamöter har och om den årliga förändringen av inkomstindex är blir de framtida pensionsutgifterna, som härrör från intjänande , ca i dagens penningvärde. Någon motsvarande beräkning av kostnaderna för dagens system går inte att göra eftersom förmånerna enligt det nuvarande systemet är så beroende av ledamöternas ålder och tjänstgöringstid vid avgången från .