frsrdg · GW04ER1 · 2009-03-10 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2008/09:ER1 16.42 2008/09:ER1 SAMMANFATTNING 16.42 16.42 Från delegation vid Sammanfattning Europarådsdelegation överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över av församlingen antagna rekommendationer, resolutioner och yttranden. En rapport om uppföljning av ordförandeskap i lämnas som bilaga. SAMMANFATTNING 2008/09:ER1 16.42 2008/09:ER1 SAMMANFATTNING 16.42 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 , 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 Ryss-land, 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 44 Tysk-land, 45 , 46 , 47 . EUROPARåDETS MEDLEMSSTATER 2008 2008/09:ER1 16.42 2008/09:ER1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 Sammanfattning 1 medlemsstater 2008 2 Innehållsförteckning 3 1 roll i det europeiska samarbetet 5 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter 5 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 8 2.1 Sessionen 2008 8 2.2 Den svenska delegationen 9 2.3 Budget 9 2.4 Omstrukturering av verksamheten 10 2.5 Granskningen av åtaganden 11 2.5.1 Granskning genom frågor till ministerkommittén 12 2.5.2 Valövervakning 13 2.5.3 Observatörer och andra samarbetspartner 14 2.6 Politiska frågor 15 2.6.1 Europeiskt forum för demokratins framtid 15 2.6.2 relationer med andra internationella organisationer 15 2.6.3 Globalisering 17 2.7 Mänskliga rättigheter 18 2.7.1 Avskaffandet av dödsstraffet 18 2.7.2 Uppföljning av verkställighet av beslut 19 2.7.3 Mekanismer för att skydda de mänskliga rättigheterna 19 2.7.4 kampanj mot familjerelaterat våld 20 2.7.5 Bekämpning av människohandel 21 2.7.6 Europapris för främjandet av mänskliga rättigheter 22 2.7.7 MR-dagarna i 22 2.8 Ekonomiska, kulturella och sociala frågor m.m. 22 2.9 Parlamentarisk dimension i anslutning till det svenska ordförandeskapet i 24 2.9.1 Uppföljning av ordförandeskapet 24 2.9.2 Möten och evenemang i 24 2.9.3 Deltagande i andra konferenser och möten i 25 2.10 Gäster 26 3 Den svenska representationen 27 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 30 4.1 Granskning 30 4.1.1 30 4.1.2 31 4.1.3 Bosnien och 31 4.1.4 32 4.1.5 Granskning av demokratins tillstånd 33 4.2 Politiska frågor 33 4.2.1 demokratier inför nya utmaningar: mångfald och migration 33 4.2.2 Kriget mellan och 34 4.2.3 Kosovo 35 4.2.3 demokratiska institutioner 36 4.2.4 37 4.2.5 inför 37 4.2.6 Situationen i de centralasiatiska republikerna 38 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 39 4.3.1 FN:s säkerhetsråds och EU:s svartlistor 39 4.3.2 Val av nya domare 39 4.3.3 Tillgång till offentliga handlingar 40 4.3.4 Missbruk av brottmålsväsendet i 40 4.4 Ekonomiska frågor 41 4.4.1 och världsekonomin 41 4.4.2 42 4.4.3 Ökande turism 42 4.5 Kultur, utbildning och vetenskap 43 4.5.1 Medier och demokrati 43 4.5.2 Sport och idrott 43 4.6 Befolknings- och flyktingfrågor 44 4.6.1 Migration och det demokratiska deltagandet 44 4.6.2 Migrationsflöden i södra 44 4.7 Jordbruk och miljö 45 4.7.1 Global uppvärmning och ekologiska katastrofer 45 4.8 Jämställdhet 46 4.8.1 Förslag om en ny konvention för att stoppa våld mot kvinnor 46 4.8.2 Tillgång till laglig abort 46 4.8.3 Att stärka kvinnors ställning i ett modernt, multikulturellt samhälle 47 Rekommendationer 48 Bilaga Uppföljning och utvärdering av ordförandeskap i 2008: en rapport av delegation vid 52 1 roll i det europeiska samarbetet 1 EUROPARåDETS ROLL I DET EUROPEISKA SAMARBETET 2008/09:ER1 16.42 2008/09:ER1 1 EUROPARåDETS ROLL I DET EUROPEISKA SAMARBETET 16.42 har sedan sin tillkomst varit en huvudaktör när det gällt att skapa en gemensam europeisk värdegrund kring krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. uppdrag är att åstadkomma ett fastare samarbete mellan medlemmarna bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. Genom sina 205 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . har medlemskrets mer än fördubblats. /09 hade 47 medlemsländer. Samtliga europeiska stater utom och Kosovo ingår i rådet. Stöd för och uppföljning av den samhälleliga utvecklingen i Öst- och har varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen under utvidgningen. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. och fördjupade integration har av setts som en fråga som direkt påverkar egen framtid och dess roll i det europeiska samarbetet. En majoritet inom utgörs numera av EU-medlemmar. Förändringar i samarbetsstrukturer har ställt inför utmaningar som ledde till ett tredje toppmöte mellan medlemsländernas stats- och regeringschefer . Det tredje toppmötet lade grunden för en reformprocess med syfte att skapa en mer tydlig och effektiv organisation med fokus på kärnuppdraget att främja de grundläggande värdena: respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Uppföljningen av toppmötets beslut fortsatte att ange tonen för församlingens verksamhet då hade ordförandeskapet i ministerkommittén . 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ den parlamentariska församlingen, och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressen. Den parlamentariska församlingen var den första i sitt slag i . Även om den från början kallades den rådgivande församlingen, har man successivt gått över till beteckningen den parlamentariska församlingen. Ledamöterna utses av medlemsländernas parlament och är medlemmar av dessa parlament. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Sedan blev medlem är antalet delegater i församlingen 318. Det finns lika många suppleanter. Dessutom deltar parlamentariker från , och med observatörsstatus i församlingens arbete. Stora förändringar i omvärlden och egen utvidgning har motiverat en kontinuerlig översyn av verksamhetens inriktning och organisation samt formerna för det europeiska samarbetet. Församlingen har genom sina dagsaktuella debatter och ställningstaganden blivit en plattform där centrala framtidsfrågor dryftas. Vid utvidgningen av har församlingen medverkat aktivt genom att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Församlingen har varit pådrivande i frågor om de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter samt har bidragit vid tillkomsten av ett stort antal konventioner. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar och därigenom dess trovärdighet inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell förbindelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Uppföljningen och kontrollen av efterlevnaden av dessa principer är en central del av verksamheten. Församlingens ambition är att stärka den parlamentariska dimensionen inom . Den parlamentariska församlingens inflytande i beslutsprocessen måste bli större för att främja ökad öppenhet, demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande i . Parlamentarikerna har rekommenderat stadgeändringar som berör framför allt relationerna mellan olika organ i och reglerna för beslutsfattandet. Vidare har församlingen uppmanat ministerkommittén att använda som en plattform för dialog mellan medlemsländer i och utanför EU. Församlingen anser även att det är viktigt att utveckla bättre synergier mellan och övriga institutioner och organ. Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlemsländerna, något som bidrar till dess auktoritet. Fem partigrupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), alliansen för liberaler och demokrater (), den europeiska demokratiska gruppen (), samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Endast ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. För att medlemsländernas ombud ska kunna fullgöra sina uppgifter i ministerkommittén, i den parlamentariska församlingen och i sekretariatet erfordras privilegier och immunitet. Dessa är fastställda i konventioner nr 1 och 2, som är allmänna överenskommelser om privilegier och immunitet, samt protokoll nr 10. Genom en stadgeförändring 2006 tydliggjordes församlingsmedlemmarnas privilegier och immunitet som gäller vid delegaternas mandatutövning (res. Parlamentarikerna har också en ambition att höja värdet av den identitetshandling (laissez-passer) som församlingen förser sina medlemmar med. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2 DEN PARLAMENTARISKA FöRSAMLINGENS VERKSAMHET UNDER 2008 2008/09:ER1 16.42 2008/09:ER1 3 DEN SVENSKA REPRESENTATIONEN 16.42 2.1 Sessionen 2008 möttes i fyra delsessioner . Samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum , , och den 29 september3 oktober. Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde i och i . Vid de fyra delsessionerna debatterades utskottens rapporter, avgavs rekommendationer till ministerkommittén, antogs resolutioner och direktiv, gjordes uttalanden i aktuella frågor samt debatterades akuta politiska frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av tio fackutskott eller deras underutskott som sammanträtt i , eller i något av medlemsländerna på inbjudan av respektive lands parlament. Vid sidan av utskotten har församlingens styrelse (byrån), de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandena en viktig roll när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. Till president för församlingen valdes den spanske senatorn (SOC). Han är församlingens 24:e president. Församlingen väljer också 20 vicepresidenter på roterande basis. omvaldes till vicepresident och ingick därmed i byrån . I och med valet av de Puig bekräftades den överenskommelse som lades fast av de fem partigruppledarna . Överenskommelsen innebar att socialistgruppen, företrädd av de Puig, övertog presidentskapet för en tvåårsperiod. Därefter följer en ordförande som utses av den konservativa gruppen (), ett val som de övriga grupperna förväntas respektera. Ordföranden i är den ryske ledamoten som enligt den tidigare rotationsordningen skulle ha tagit över presidentskapet . Efter påtryckningar från ett flertal församlingsledamöter, bl.a. svenska riksdagsledamöter, drog Margelov tillbaka sin kandidatur. Vid valet fanns således endast en nominerad, , som valdes med acklamation. de Puig är medlem av församlingen . trädde nya regler i kraft som styr omval av församlingens president (res. 1583, 1584, 1585). Presidenten kan framöver omväljas bara en gång. Detta gäller även utskottens presidier. Den referensgrupp (the presidential committee) som består av de politiska gruppledarna nämns nu i stadgans art. 13.4. Den är ett konsultativt organ och har i uppdrag att stödja byrån och presidenten. Parlamentarikerförsamlingens generalsekreterare väljs av församlingen på förslag av ministerkommittén (63 §). () valdes till posten . 2.2 Den svenska delegationen Den svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarie ledamöter: (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), () och (). Suppleanter för dessa var (), (), (), (), () och (). valdes till vicepresident i den parlamentariska församlingen och till ordförande i det politiska utskottet. valdes till vice ordförande i det politiska utskottet. valdes till ordförande i underutskottet för hållbar utveckling. omvaldes till ordförande i underutskottet om våld mot kvinnor. valdes till ordförande i underutskottet för att bekämpa människohandel. omvaldes till vice ordförande i underutskottet för flyktingfrågor. 2.3 Budget Det är ministerkommittén som beslutar i frågor som berör budget. Församlingen har dock rätt att yttra sig. Vid en utvärdering av aktiviteterna inom bör beaktas att förväntningarna och trycket på organisationen har ökat genom utvidgningen av medlemskretsen. Däremot har resurser inte tillförts i motsvarande grad. Församlingens president påminde i sitt tal inför ministerkommittén om att medlemsstaterna genom det tredje toppmötets beslut bekräftat sina åtaganden gentemot och dess värderingar. Dessa åtaganden borde infrias genom att resurser som motsvarar uppdraget beviljas. Besparings- och prioriteringsåtgärder har genomförts. situation har fortsatt att bekymra församlingen, som slagit larm om att resurserna är klart otillräckliga, även om domstolen tilldelats extra anslag. rätt att ensam besluta om budgeten har kritiserats av församlingen som krävt att församlingen i budgetsammanhang får sådana befogenheter som motsvarar dess status och som utgör gängse prerogativ för en parlamentarisk församling. Församlingen debatterade budgetförslaget vid det ständiga utskottets möte . Som underlag för debatten fanns ekonomiutskottets två rapporter: budget och Församlingens egna utgifter (dok. 11599 och 11600, yttrandena 268 och 269). Församlingens anslag uppgick till (var det ). Organisationens finansiella läge fortsatte att uppröra parlamentarikerna som ansåg att saknar en budget som är anpassad till behoven. firar sitt 60-årsjubileum, och organisationens rykte som demokratiska samvete och försvarare av de mänskliga rättigheterna riskerar att falna till följd av bristande resurser. För fjärde successiva året upprepade församlingen i sitt yttrande över budget 2009 sina farhågor om skador för verksamhet om resursbehov inte löses. Parlamentarikerna påpekade att för debatten hade ministerkommittén inte reagerat på dess rekommendation 1812 (2007) som handlade om budgetens politiska konsekvenser för åtaganden och prioriteringar. Under planeras ett ungdomsparlament, en särskild debatt om de mänskliga rättigheterna samt en ceremoni för att markera som kommer att delas ut . 2.4 Omstrukturering av verksamheten För att tillgodose det tredje toppmötets syfte att effektivisera resursutnyttjandet och göra organisationen mer transparent och synlig har allmänhet och medier numera tillgång till församlingens voteringsresultat. En förutsättning för detta var övergången till elektronisk votering i församlingens plenum. Detaljerade voteringsresultat går att läsa på församlingens hemsida . Detta syftar också till att öka delegaternas deltagande i sessioner och utskottsmöten. De svenska ledamöternas deltagande fortsätter att vara högt. Enligt församlingssekretariatets statistik var de svenska delegaterna återigen de allra flitigaste församlingsmedlemmarna när det gällde närvaro vid sessionerna och deltagande vid omröstningarna. En regelbunden och betydande mötesnärvaro är viktig för en parlamentarisk institutions legitimitet. Närvaron har inte varit tillfredsställande enligt församlingens ledning som initierat en rad ändringar i församlingens arbetsmetoder. Möjlighet till korta uttalanden om dagsaktuella politiska frågor är en metod som gäller och syftar till att göra debatterna mera levande och förmå fler ledamöter att stanna på sina platser i plenisalen. Generalsekreteraren har fått i uppdrag att följa delegaternas närvaro både i plenum och vid utskottsmöten. Om frånvaron är markant kommer den berörda delegationens parlamentariska ledning få besked om detta. Ökad jämställdhet eftersträvas genom att utskotten ska ta hänsyn till könsfördelning vid nomineringar av rapportörer (res. 1585, § 49.1). Beslutet om stadgeändringarna trädde i kraft vid januarisessionen 2008. Församlingsledamöters två roller dels som folkvalda i de egna parlamenten, dels i den parlamentariska församlingen analyserades i en rapport som utarbetats av det politiska utskottet (dok. 11684, res. Debatt i frågan ägde rum vid det ständiga utskottets möte i . I resolutionen uppmanades den parlamentariska församlingen, dess byrå och utskott samt de nationella parlamenten att föreslå nya metoder för att på ett effektivare sätt lyfta fram verksamheten i . 2.5 Granskningen av åtaganden Uppföljning och kontroll av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden har utgjort en väsentlig del av verksamhet sedan antalet medlemsstater började växa . Församlingens granskningsutskott har varit verksamt (res. 1115) och har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. Att utvärdera granskningsverksamheten utgör dessutom en del av uppföljningen av det tredje toppmötet. ledamöter nomineras av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna) och utses av byrån. Härutöver ingår ordförandena i det politiska och juridiska utskottet ex officio. En granskning inleds med ett skriftligt yttrande från två av utskottet utsedda rapportörer som ska representera olika politiska grupperingar. Två ledamöter från det granskade landets nationella delegation ingår också i granskningsutskottet, men utan rätt att delta i utskottets voteringar. möten är inte öppna för andra än ledamöterna. Verksamheten i granskningsutskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. För att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen besöker utskottsdelegationer de aktuella länderna. Även valövervakning används i samma syfte genom att utskottets rapportör ingår i församlingens ad hoc-utskott för valövervakning. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Efterlevnaden av granskningens rekommendationer följs upp genom en dialog med landet och påbörjas efter avslutad granskning. Ackrediteringen av ledamöter kan användas som ett instrument för att förmå medlemsländerna att fullfölja sina åtaganden. Enligt stadgan ska församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och gästernas ackreditering (6 § 3). Bristande jämställdhet i delegationernas sammansättning kan leda till beslut att upphäva rösträtten för nyutnämnda delegationer. Enligt församlingens stadga bör det underrepresenterade könet i varje delegation företrädas i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. I varje fall måste minst en person i delegationen vara av det underrepresenterade könet. Med anledning av kriget mellan och som utbröt ifrågasattes den ryska parlamentarikerdelegationens ackrediteringar (dok. 11726, res. Debatten ägde rum vid höstsessionen. Med 114 röster för, 20 emot och 10 som avstod beslutade församlingen dock att inte återta de ryska ackrediteringarna men underströk att ärendet vid behov kan aktualiseras på nytt. 2.5.1 Granskning genom frågor till ministerkommittén Församlingens frågestund i samband med sessionerna ger tillfälle att följa upp huruvida ministerkommittén verkställer församlingens rekommendationer. redogör utrikesministern i ministerkommitténs ordförandeland för verksamheten i ministerkommittén. Ledamöterna har sedan möjlighet att ställa frågor till utrikesministern. Vid junisessionen 2008 tillämpades första gången en ny praxis vilken gav möjlighet till spontana frågor till ministerkommitténs ordförande, utrikesminister . ställde en fråga till ministerkommitténs ordförande. Det går inte att tysta den politiska oppositionen eller kränka de mänskliga rättigheterna genom att begå mord, sade med anledning av mordet på , en rysk oppositionspolitiker och MR-aktivist från . efterlyste åtgärder från sida för att få klarhet i omständigheterna kring mordet på Babajev (dok. Vid aprilsessionen påpekade att en turkisk domstol dömt en universitetsprofessor till fängelse för kränkning av nationens grundare (dok. Detta strider mot rätten till yttrandefrihet enligt § 10, slog Acketoft fast och efterlyste en förklaring av domstolsbeslutet. I fråga vid junisessionen efterlystes åtgärder från ministerkommittén för att säkerställa demokratiska spelregler i . Även utanför sessionerna kan församlingens ledamöter ställa skriftliga frågor och begära svar från ministerkommittén. Mot bakgrund av stora flyktingflöden och den inhumana behandlingen som asylsökande möts av i vissa europeiska länder ställde en fråga om harmonisering av europeisk asylpolitik (dok. Han underströk att de europeiska länderna måste bli bättre på att bemöta asylsökande på ett humant och respektfullt sätt. För att nå en harmonisering av asylpolitiken i medlemsländerna krävs samarbete och ett gemensamt mål med humanism som ledord. undrade vad som var roll i arbetet för att säkerställa att asylsökande i medlemsländerna behandlas i enlighet med internationella konventioner. Med anledning av att Maxim Reznik, en oppositionsledare, före det ryska presidentvalet häktades i för motstånd och misshandel av polis efterlyste svar från ministerkommittén om hur medlemsstaterna förmås att efterleva sina åtaganden gentemot . I fallet Reznik fanns ett stort behov av att säkerställa rätten till rättvis juridisk prövning (dok. Mot bakgrund av att den kinesiska regimen allvarligt begränsat tibetanernas religions-, församlings- och yttrandefrihet och ingripit mot protesterande munkar och civila i efterlyste en markering från ministerkommitténs sida när det gällde kränkningar av det tibetanska folkets mänskliga rättigheter (dok. Mot bakgrund av polisavspärrningar i vid det ständiga utskottets möte , något som försvårade parlamentarikernas ankomst till mötesplatsen i , ställde en skriftlig fråga om polisutbildning (dok. Han betonade vikten av att polisutbildning i samtliga medlemsländer innehåller kunskaper om immunitet och privilegier som medlemsländernas ombud, enligt konventioner nr 1 och 2, åtnjuter i sin tjänsteutövning. Förföljelse av personer av romsk härkomst berördes i en annan fråga från där han uttryckte oro för romernas situation i (dok. I ytterligare en fråga från uppmärksammades den kinesiska Stockholmsambassadens agerande i syfte att stoppa en show med en grupp kinesiska artister (dok. 2.5.2 Valövervakning Valövervakning är ett komplement till granskningen av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden. Parlamentarikerförsamlingen har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med (), och Natoförsamlingen. Valövervakning sker i olika delar av landet där parlamentarikerna på plats i olika vallokaler övervakar valtillfället, förseglingen av röstsedlarna och rösträkningen. Parlamentariker som valövervakare bedöms politiskt vara av stor betydelse trots att de nästan enbart deltar som korttidsobservatörer. Den parlamentariska församlingen har sänt valövervakare enligt följande: , presidentval () , parlamentsval , presidentval , presidentval (de , ) , presidentval () , presidentval , parlamentsval () , parlamentsval , parlamentsval , parlamentsval , senatsval Azerbazdjzan, presidentval . Vid aprilsessionens inledande debatt om byråns kvartalsrapport (dok. 11565) gjorde ett inlägg på partigruppen vägnar. Mot bakgrund av församlingens erfarenheter från de ryska parlaments- och presidentvalen efterlyste hon förbättringar i församlingens valövervakningsmetoder både före och under val. Vid samma debatt redogjorde de för egna erfarenheter vid övervakningen av presidentvalet i . Hennes observationer motsvarade ingalunda den utslätade bild av valets genomförande som de internationella valövervakarna redovisade vid den avslutande presskonferensen.