frsrdg · GX04RS1 · 2009-10-15 00:00:00 — 7 § Detta är en ny paragraf som anger att sjukpensionen följer förändringen i prisbasbeloppet, och att detta görs med utgångspunkt i när arbetsförmågan blev nedsatt på det sätt som krävs för sjukpension. 8 § I denna nya paragraf anges att den som vill ha sjukpension ska ansöka om det. Sjukpension kan utges före ansökningsmånaden. 9 § I denna nya paragraf anges i första stycket att den som får sjukpension är skyldig att anmäla när sjuk- eller aktivitetsersättningen upphör eller när den reduceras till partiell förmån. Anmälningsskyldigheten ska fullgöras inom en månad från beslut. I andra och tredje styckena anges villkoren för återkrav samt bestämmelser om ränta. Detta är ett nytt kapitel. De allmänna motiveringarna till bestämmelserna finns i avsnitt 4.5. 1 § I denna paragraf anges i första stycket i vilka situationer rätt till efterlevandepension föreligger. Rätt till efterlevandepension gäller om den avlidne vid dödsfallet var ledamot av (punkt 1). Härmed avses även ersättare . Talman avses också. Vidare omfattas situationen då den avlidne fick sjukpension enligt denna lag vid tiden för dödfallet (punkt 2). Slutligen omfattas situationen att den avlidne uppbar ålderspension enligt denna lag vid tiden för dödsfallet, om ålderspensionen för år då översteg 1,5 inkomstbasbelopp (punkt 3). Detta gäller även om ålderspensionen avsåg tid före , men efterlevandepensionen grundas då på den reducerade pensionsnivån. Bestämmelserna gäller enligt andra stycket även efterlevande till den som fyllt vid dödsfallet och skulle haft rätt till ålderspension över denna nivå om ålderspensionen hade börjat tas ut. 2 § I denna paragraf avgränsas vilka efterlevande som är berättigade till efterlevandepension. I första stycket regleras makes rätt till efterlevandepension och vem som kan jämställas med make. Registrerad partner enligt den upphävda lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap jämställs med make. I andra stycket regleras barns rätt till efterlevandepension. 3 § I första stycket anges huvudregeln för hur länge efterlevandepension betalas ut. Till make betalas pension ut och till barn t.o.m. den månad barnet fyller . Efterlevandepension till make ska inte upphöra om maken eller motsvarande gifter sig. I andra stycket finns övergångsvisa bestämmelser om efterlevandepension till make fr.o.m. det sjunde året. Bestämmelserna kan sägas ersätta värdet vid ikraftträdandet av nuvarande kompletterande efterlevandepension för den som omfattas av de nya pensionsbestämmelserna. Rätt till pension enligt detta stycke upphör däremot när maken eller motsvarande gifter sig. I båda fallen gäller enligt tredje stycket att efterlevandepensionen upphör efter den månad den pensionsberättigade avlider. Tid i före beaktas enligt fjärde stycket också. 4 § I denna paragraf anges storleken på efterlevandepensionen efter den som var ledamot eller talman vid dödsfallet. Efterlevandepensionen till make avser den som betalas ut . I andra stycket anges storleken på efterlevandepensionen till make och i tredje stycket pensionen till barn. Finns flera barn får varje barn det belopp som följer av tredje stycket. Efterlämnas ingen make får barnet, eller barnen tillsammans dela på, det belopp som annars hade utbetalats till make (fjärde stycket). Det är de barn som är berättigade till efterlevandepension till barn som får dela på sistnämnda belopp. Underlaget för efterlevandepensionen är enligt femte stycket de arvoden och tilläggsarvoden som utbetalas av riksdagsförvaltningen vid tiden för dödsfallet. Detta framgår av hänvisningen till 8 kap. 4 §. Underlaget avser arvodesbeloppen som sådana och före eventuellt sjukavdrag eller avdrag för föräldraledighet. 5 § I denna paragraf anges storleken på efterlevandepensionen till make respektive barn om den avlidne hade sjukpension eller ålderspension. För make gäller det pensionen . Även här gäller att, om make inte finns, barnen får dela på det pensionsbelopp som annars hade tillfallit maken. Enligt 1 § ska den ålderspension som betalas ut vid dödsfallet uppgå till minst 1,5 inkomstbasbelopp för år, eller vid uppskjutet uttag av ålderspensionen, skulle ha uppgått till detta belopp, 6 § Den kompletterande efterlevandepensionen ska inte finnas kvar annat än övergångsvis. Detta anges som en materiell bestämmelse i denna paragraf. Enligt första stycket betalas sådan efterlevandepension ut till make fr.o.m. det sjunde året efter dödsfallet. Villkoren för sådan förlängd tid är enligt 3 § andra stycket att ledamoten fyllt vid ikraftträdandet av de nya reglerna och då hade varit i minst sex . Vidare ska äktenskapet eller motsvarande ha ingåtts och senast den dag ledamoten fyllde . En sådan efterlevandepension betalas ut med samma nivå som gäller för år 26 med den ändringen att hel pension efter den som var ledamot vid dödsfallet förutsätter att tolv fullgjorts i . Hade ledamoten fullgjort mindre än betalas efterlevandepensionen ut med motsvarande andel. det sjunde året betalas enligt 3 § andra stycket ut längst till dess att den efterlevande maken eller därmed jämställd ingår äktenskap. Enligt andra stycket beaktas även tid som ledamot av före . Tid som tillgodoräknats i system ska enligt tredje stycket dock inte beaktas. 7 § Efterlevandepensionen anknyts till prisbasbeloppet vid tiden för dödsfallet och räknas om vid förändring av detta. 8 § I denna paragraf anges att den som vill ha efterlevandepension ska ansöka om det. Efterlevandepension kan betalas ut före ansökningsmånaden. 13 kap. 2 § Paragrafen formuleras om så att det i första stycket endast anges att inkomstgarantin gäller den som varit riksdagsledamot och lämnar . Av andra stycket följer dock att även tid i före ska beaktas. Eftersom ålderspension ska kunna betalas ut anges i ett nytt tredje stycke att inkomstgaranti inte kan betalas ut . Det anges också att inkomstgaranti inte kan betalas ut med sjukpension. 5 § I andra stycket begränsas tiden i till tid före . 10 § Genom ändringar i första och andra styckena begränsas tiden i till tid före . 17 § Genom att hänvisningen till 5 § avser hela andra stycket utsträcks efterlevandeskyddet i inkomstgarantin till att omfatta också efterlevande till f.d. ledamöter som vid avgången uppnått och varit ledamot under . Personkretsen barn anges på samma sätt som i bestämmelserna om efterlevandepension i 11 kap. 2 §. 18 § I personkretsen läggs till den som enligt 11 kap. 2 § jämställs med efterlevande make. Därmed täcks samma grupp som har rätt till efterlevandepension, men fortfarande krävs särskilda skäl för att make eller därmed jämställd ska få efterlevandeskydd. 19 § I paragrafen förlängs efterlevandeskyddet till att omfatta tiden t.o.m. den månad barnet fyller . gäller efterlevandeskydd till make, när särskilda skäl föreligger, under högst . 20 § Förmånen höjs till ett prisbasbelopp per förmånsberättigad. 21 § I andra stycket begränsas retroaktivtiden före ansökningsmånaden. 5.2 Lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 14 kap. 2 § Ändringen innebär att en egenlivränta ska räknas om med prisbasbeloppet från det att den fastställs. Enligt övergångsbestämmelsen kommer detta att ske första gången och med utgångspunkt i prisbasbeloppet . Omräkningen ska dock inte knytas till basbeloppet än det år ledamoten fyller . Motiven för denna bestämmelse finns i avsnitt 4.3.6. 5.3 Lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av 10 kap. 2 § Ändringen innebär att en egenlivränta ska räknas om med prisbasbeloppet från det att den fastställs. Enligt övergångsbestämmelsen kommer detta att ske första gången och med utgångspunkt i prisbasbeloppet . Omräkningen ska dock inte knytas till basbeloppet än det år ledamoten fyller . Motiven för denna bestämmelse finns i avsnitt 4.3.6. 5.4 Förslag till lag om upphävande av lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av kommer ersättningslagen att omfatta pensionsförmåner för ledamöter som fullgör tid i efter nämnda datum och oavsett om de tidigare eller senare varit ledamöter av . Företrädarlagen upphör därför att gälla vid utgången av 2009. Den upphävda lagen ska dock fortfarande tillämpas på egenpension och efterlevandepension som intjänats för tid före ikraftträdandet och inte avser personer som fullgör tid i efter utgången av 2009. Företrädarlagen ska också tillämpas övergångsvis på inkomstgaranti, och därtill knutet efterlevandeskydd, som hänför sig till tid i och som fullgjorts före upphörandet. 5.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter 5 § I paragrafen anges uttryckligen att beslut som gäller ekonomiska förmåner åt en ledamot av avser den som varit ledamot av före . Detta hindrar dock inte att personen kan ha varit ledamot av även för tid därefter. 7 § Hänvisningen till företrädarlagen anges som den upphävda lagen. 5.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för 1 och 9 §§ Hänvisningen till företrädarlagen anges som den upphävda lagen. 5.7 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen 2 § I första stycket fjärde punkten anges endast att det gäller förmåner enligt ersättningslagen och den upphävda företrädarlagen. 2 a § Hänvisningen till företrädarlagen anges som den upphävda lagen SAMMANFATTNING AV PROMEMORIAN BILAGA 1 2009/10:RS1 16.42 2009/10:RS1 BILAGA 2 5 FöRFATTNINGSKOMMENTAR 16.42 Sammanfattning av promemorian I promemorian Rapport med förslag till ändringar i ledamöternas pensionssystem redovisas förslag till ändringar i ledamöternas pensionssystem. Utgångspunkten bör vara att pensionsförmånerna beräknas på samma sätt oavsett ledamotens ålder. Även reglerna för omräkning av förmåner bör vara desamma oavsett ledamotens ålder. All tjänstgöringstid ska ge rätt till pension. Pensionerna ska vara på en rimlig nivå och möjligheten att tjäna in en hel ålderspension ska därför avskaffas. Samma regler ska gälla för talman, och den särskilda talmanspensionen avskaffas. Systemet måste fungera smidigt så att personer kan gå in i och ut ur politiken utan att förlora i pensionshänseende. Systemet bör också fungera så neutralt som möjligt i förhållande till om och när en person ska kandidera, avgå, ändra tilläggsuppdrag etc. Ledamöternas pensionsförmåner ska, åtminstone tills vidare, vara förmånsbestämda, men reglerna görs mer lika ett avgiftsbestämt system genom att pensionsnivån bestäms av de sammanlagda inkomsterna . Härigenom blir ledamöternas pensionssystem mer flexibelt och anpassat till de speciella förutsättningar som gäller för ledamotsuppdraget. I det nya systemet kommer alla förmåner att kallas ålderspension och tjänas in från och utan övre åldersgräns. Intjänandetiden begränsas till högst . Riktmärket för pensionsnivån är den pension som en statstjänsteman beräknas få om han eller hon arbetar hos en statlig arbetsgivare och fortsätter där till , med en lön som motsvarar ledamotsarvodet. I ledamöternas pensionssystem ska en sådan pensionsnivå kunna uppnås uppdragstid. Därmed kompenseras i viss mån för att ledamotsuppdraget kan medföra att löneutvecklingen i det tidigare förvärvsarbetet stannar av och får effekter på det fortsatta pensionsintjänandet vid en framtida återgång till yrkeslivet. Den som åtar sig ett ledamotsuppdrag ska inte behöva riskera att förlora i pensionshänseende. En ledamot får pensionsrätt för utbetalt ledamotsarvode och vissa tilläggsarvoden för inkomster som, omräknat till helår, understiger 7,5 inkomstbasbelopp () och för inkomstdelar över denna nivå, dock högst 30 inkomstbasbelopp. Summan av intjänade pensionsrätter, omräknade med förändringen av inkomstindex, utgör det årliga pensionsbelopp som personen får vid pensioneringstillfället. Pensionsbeloppet räknas därefter om med förändringen av inkomstindex. De nya reglerna bör införas och omfatta alla ledamöter som då tjänstgör eller som senare kommer att tjänstgöra. Pensionsrätt för tjänstgöringstid före ikraftträdandet räknas om till det nya systemet, dock med viss schablonisering. Den nuvarande ordningen att hel ålderspension kan tjänas in bibehålls som en jämförelse ytterligare en valperiod, till valet . Om sådan ålderspension skulle ha blivit högre än pensionen enligt det nya beräkningssättet betalas mellanskillnaden ut som ett tilläggsbelopp . De nya ålderspensionsreglerna beräknas öka pensionskostnaderna om man jämför pensionens storlek . Att pensionsbeloppen därefter ska omräknas med förändringen av inkomstindex i stället för prisbasbeloppet beräknas medföra en ökning av pensionskostnaderna med ytterligare . Övergångsvis ökar dock kostnaderna mer. Nya regler föreslås även för efterlevandepension. Reglerna innebär bl.a. att möjligheten för make att få en livsvarig efterlevandepension upphör. Efter avgången och fram till ålderspensioneringen kommer efterlevande till ledamöter som varit minst sex i att i stället omfattas av det nuvarande efterlevandeskyddet för barn i inkomstgarantin. Detta efterlevandeskydd höjs till ett prisbasbelopp . Reglerna för sjukpension ändras så att en ledamot som blivit helt sjukskriven under tjänstgöringen kan få sjukpension även om beslut om hel sjuk- eller aktivitetsersättning fattas först därefter. Nivåerna anpassas till dem som gäller i det statliga tjänstepensionssystemet. Livräntor, som fastställts enligt nuvarande regler och avser ledamöter som avgått och inte återvänder till , ska med början 2011 omräknas vid förändringen av prisbasbeloppet. Den sammanlagda merkostnaden för hela utbetalningstiden beräknas uppgå till ca penningvärde. SAMMANFATTNING AV PROMEMORIAN BILAGA 2 2009/10:RS1 16.42 2009/10:RS1 BILAGA 2 5 FöRFATTNINGSKOMMENTAR 16.42 Förteckning över remissinstanser Remissyttranden över promemorian Rapport med förslag till ändringar i ledamöternas pensionssystem har avgetts av , Justitekanslern, i , , , , , och kommuner och landsting. Senaste lydelse av 2 kap. 3 § 2000:432 2 kap. 6 § 1997:1067 2 kap. 8 § 1997:1067 2 kap. 9 § 1997:1067 2 kap. 10 § 1997:1067 7 kap. 1 § 2009:679 7 kap. 3 § 1997:1067 7 kap. 5 § 1996:305 7 kap. 6 § 1996:305 8 kap. 1 § 1996:305 8 kap. 3 § 1996:305 8 kap. 4 § 1997:1067 9 kap. 3 § 1996:305 9 kap. 4 § 1996:305 10 kap. 1 § 1996:305 10 kap. 3 § 1997:1067 11 kap. 1 § 2009:679 11 kap. 3 § 2001:1000 12 kap. 1 § 2009:679 12 kap. 4 § 1996:305 12 kap. 5 § 1997:1067 14 kap. 1 § 1997:1067 14 kap. 2 § 1997:1067 14 kap. 4 § 2006:998. Senaste lydelse 2002:202. Senaste lydelse 1997:1067. Senaste lydelse 2001:1000. Senaste lydelse 2009:679. Senaste lydelse 2009:679. Senaste lydelse 2009:679. Senaste lydelse 2006:998. Senaste lydelse 2006:998. Senaste lydelse 2006:998. Senaste lydelse 2006:998. Senaste lydelse 2006:998. Senaste lydelse 1997:1067. Senaste lydelse 1997:1066. Senaste lydelse av lagens rubrik 2009:680. Senaste lydelse 2009:681. Senaste lydelse 2009:681. Senaste lydelse 2009:683. Senaste lydelse 2009:683. Senaste lydelse 2009:682. Senaste lydelse 2009:682.