ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frsrdg · GW04RJ1 · 2009-01-01 00:00:00 — 2008/09:RJ1 KASSAFLöDESANALYS 2008/09:RJ1 REDOVISNINGS- OCH VäRDERINGSPRINCIPER REDOVISNINGS- OCH VäRDERINGSPRINCIPER 2008/09:RJ1 2008/09:RJ1 NOTER (BELOPP I KSEK) NOTER (BELOPP I KSEK) 2008/09:RJ1 2008/09:RJ1 NOTER (BELOPP I KSEK) 16.42 DONATIONERNAS MARKNADSVäRDE (BELOPP I KSEK) 2008/09:RJ1
frsrdg · GW04RRS13 · 2009-01-21 00:00:00 — Regeringen bör därför efterfråga information från och länsstyrelserna. Regeringen bör också ställa krav på att och länsstyrelserna bättre följer upp kvaliteten i den privata äldreomsorgen. Mot bakgrund av dessa överväganden föreslår styrelsen att begär att regeringen bör se över systemet för tillstånd att bedriva privat äldreomsorg att regeringen bör vidta åtgärder angående anmälan av missförhållanden att regeringen bör se till att och länsstyrelsernas uppföljning av kvaliteten i den privata äldreomsorgen förbättras. 2008/09:29, bet. 2008/09: SOU5, rskr. 2008/09:61.
frsrdg · GW04RRS15 · 2009-01-21 00:00:00 — Styrelsen anser därför dels att rättsläget bör klargöras med avseende på möjlighet och skyldigheter inom fiskeripolitiken, dels att regeringen i ökad utsträckning bör använda det nationella handlingsutrymme som finns inom fiskeripolitikens område. Mot denna bakgrund anser styrelsen att regeringen bör se över vilka åtgärder som behöver genomföras för att säkerställa statens insatser för ett hållbart fiske. Regeringen bör återkomma till med de förslag till ändringar av lagstiftningen och andra åtgärder inom området som kan vara nödvändiga för att fiskeripolitiken ska genomföras på ett effektivt sätt. Förbättrad uppföljning och återrapportering granskning visar att det saknas tydliga prioriteringar av vad som långsiktigt ska uppnås inom de ekonomiska, sociala och miljömässiga målen för fiskeripolitiken. Någon övergripande analys av hur de olika styrmedlen påverkar varandra i förhållande till måluppfyllelsen har inte heller genomförts. Trots dessa oklarheter har regeringen gett omfattande befogenheter med en långtgående föreskriftsrätt och en mängd olika styrmedel. Enligt saknas tillräcklig uppföljning av hur statens insatser påverkar målen inom fiskeripolitikens område. Utan en sådan uppföljning försvåras regeringens prioriteringar av kostnadseffektiva styrmedel som ger önskad effekt på målen. Av granskningen framgår att det i det befintliga uppföljningsmaterialet saknas en fullständig redovisning av de direkta och indirekta stöden till yrkesfisket. Det finns också brister i rapporteringen av olika insatsers kostnader och effekter. Mot bakgrund av det ovan anförda anser styrelsen att regeringen bör genomföra regelbundna analyser och uppföljningar inom fiskeripolitiken i syfte att bättre kunna bedöma om de olika styrmedlen är kostnadseffektiva och leder till ökad måluppfyllelse. Regeringen bör också regelbundet återrapportera resultatet av analyserna och uppföljningarna till . Styrelsen föreslår sammanfattningsvis och mot bakgrund av ovanstående överväganden att begär att regeringen genomför en översyn av statens insatser för att säkerställa ett hållbart fiske och därefter återkommer till med förslag på de lagändringar eller andra åtgärder som kan vara nödvändiga samt förbättrar uppföljningen och återrapporteringen till avseende effekterna på måluppfyllelsen av statens insatser inom fiskeriområdet. Flera fiskbestånd är överfiskade enligt , Ices (Baltic Sea Advice 2008). utvärdering av miljömål 2008, Miljömålen nu är det bråttom, s. 154, slår fast att överkapaciteten i den svenska fiskeflottan är en viktig orsak till överfisket. Artikel 2 rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Med fiskeripolitiken avses både EU:s gemensamma fiskeripolitik och nationella fiskeripolitik. 2003/04:MJU13 s. 13, rskr. 2003/04:186.
frsrdg · GW04NR1 · 2009-02-11 00:00:00 — samarbetet inom den nordliga dimensionen kan medverka till ökad samordning och minskad överlappning mellan aktörer verksamma inom , det sker en nära och konkret samordning mellan den nordliga dimensionen och för . Vi vill ha ett effektivare nordiskt språksamarbete I skenet av den växande internationaliseringen vill vi ha en språkpolitik som stärker de nordiska språken. Vi vill att de nordiska språken ska vara starka och levande. Vi vill att alla nordbor ska kunna kommunicera på något av de tre skandinaviska språk som lärs ut i samtliga nordiska länder. Vi vill därför främja internordisk språkförståelse och språkkunskap. Bättre språkförståelse gör det nordiska samarbetet effektivare och mera intressant. I skenet av den växande internationaliseringen vill vi ha en språkpolitik som stärker de nordiska språken. Vi vill att nordborna ska ha rätt till och möjlighet att lära sig ett skandinaviskt språk samt förstå de övriga så att alla kan kommunicera och delta i den nordiska språkgemenskapen. Deklarationen om nordisk språkpolitik, antagen , måste följas upp och implementeras. De nordiska undervisningsministrarna bör utarbeta en handlingsplan som ska garantera en samlad, långsiktig och effektiv insats gällande språkpolitiken. Regeringarna i verkställer planen och arbetar för att förbättra den nordiska språkgemenskapen. Det nya Nordplus, Nordiska språk- och kulturprogrammet, utformas så, att elevernas och lärarnas grannspråkförståelse stärks och att intresset för och förståelsen för den nordiska kulturen och de nordiska språken stimuleras. Projektet i skolan/lärarutbildning i ska fortsätta och byggas ut så, att språkpiloterna kan handleda lärarkolleger och vara pådrivare av utvecklingen mot en bättre och effektivare undervisning i grannspråken. Undervisningen i grannspråk i skolan förstärks och inleds tidigare. Tyngdpunkten i undervisningen läggs på att lära sig tala. De samhällsbärande nordiska språken ska vara synliga i det offentliga livet, såsom tv och film. Internordiska ordböcker, också i elektronisk form, ska utarbetas. * Parliaments of Free of , , , , Federal Republic of , Free and of , , , Region, , , , , , of , State Duma of the Federal Assembly of , , , , , Baltic Assembly, , Parliamentary Assembly of , Parliamentary Assembly of North-West .
frsrdg · GW04RRS19 · 2009-02-18 00:00:00 — styrelses redogörelse angående revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för . Av lagen framgår också att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av ska lämnas till senast efter det att årsredovisningen har lämnats. Revisionsberättelsen för ska enligt lagen om statlig revision (5§) innehålla ett uttalande om balansräkningen och resultaträkningen bör fastställas och om fullmäktige och direktionen i bör beviljas ansvarsfrihet. Enligt lagen (1988:1385) om riksbank ska direktionen före till , och fullmäktige avge redovisning för det föregående verksamhetsåret. Fullmäktige ska till och lämna förslag till disposition av vinst. Lagen (2002:1023) med instruktion för reglerar också styrelsens roll. Enligt lagen beslutar styrelsen om framställningar och redogörelser till bl.a. med anledning av riksrevisorernas beslut om revisionsberättelsen över . har genomfört granskning av årsredovisning . Resultatet framgår av bifogad revisionsberättelse (se bilaga). Enligt berättelsen är det ansvar att enligt god revisionssed granska myndighetens årsredovisning i syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. tillstyrker att fastställer balansräkningen och resultaträkningen. tillstyrker vidare att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), () och ().
frsrdg · GW04RRS20 · 2009-02-18 00:00:00 — styrelses redogörelse angående revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för Stiftelsen . Av lagen framgår också att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av stiftelsen ska lämnas till senast efter det att årsredovisning har lämnats. Lagen (2002:1023) med instruktion för reglerar styrelsens roll. Enligt lagen beslutar styrelsen om framställningar och redogörelser till med anledning av riksrevisorernas beslut om bl.a. revisionsberättelsen över Stiftelsen . har genomfört granskning av Stiftelsen årsredovisning för . Resultatet framgår av bifogad revisionsberättelse (bilaga). Enligt berättelsen är det ansvar att enligt god redovisningssed granska stiftelsens årsredovisning i syfte att erhålla rimlig grund för att bedöma huruvida årsredovisningen är rättvisande. har granskat väsentliga beslut, åtgärder och förhållanden i kunna bedöma om styrelseledamot är ersättningsskyldig mot stiftelsen, om skäl för entledigande föreligger eller om styrelseledamot på annat sätt handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. konstaterar att årsredovisningen har upprättats i enlighet med årsredovisningslagen. bedömer att årsredovisningen är i allt väsentligt rättvisande och i enlighet med god redovisningssed. Förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Styrelseledamöterna har inte handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och ().
frsrdg · GW04RRS22 · 2009-02-18 00:00:00 — I granskningen konstateras dock att det i samband med förändringarna av myndighetsstrukturen på transportområdet inte har klarlagts hur ansvaret för frågor om skydd för transporter av farligt gods ska fördelas mellan Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Transportstyrelsen. I granskningen framkommer också att lagstiftningen om transporter av farligt gods inte reglerar frågor om skydd för transporter av farligt gods på ett tillfredsställande sätt.2 Styrelsen vill understyrka att effekterna av terrorism med kemiska, biologiska eller radioaktiva ämnen kan bli förödande för samhället. Det är därför styrelsens uppfattning att det är av avgörande betydelse att verksamhetsutövare som transporterar farligt gods har ett fullgott skydd för sin verksamhet. Självfallet behövs också en fullgod tillsyn över dessa skyddsåtgärder. Den myndighet som har ansvaret för tillsynen bör också ha föreskriftsrätt avseende förhållanden som rör tillsyn. Sammantaget anser styrelsen att myndighetsansvaret för tillsyn över farligt gods samt för vissa frågor om normgivning måste regleras. Översyn av den sektorsövergripande skyddslagstiftningen I granskningen redogör för två sektorsövergripande lagar inom området säkerhet och säkerhetsskydd lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. och säkerhetsskyddslagen (1996:627). bedömning är att dessa lagar endast ger ett svagt skydd för transporter med farligt gods. Exempelvis ger säkerhetsskyddslagen ett svagt stöd för att skydda farligt gods genom de begränsade möjligheter som finns att registerkontrollera personal inom transportsystemen, förutom för luftfarten. Vidare är lagen om skydd för samhällsviktiga anläggningar normalt inte tillämpbar för att skydda flygplatser, hamnar, rangerbangårdar och godsterminaler mot fredstida antagonistiska hot om inte knutpunkterna är förklarade som skyddsobjekt. konstaterar vidare att den avslutade utredningen angående lagen om skydd för samhällsviktiga anläggningar inte innefattade skyddet för transporter av farligt gods. Styrelsen vill åter framhålla de konsekvenser som ett antagonistiskt hot kan innebära för samhället. Säkerhetsskyddsbestämmelserna måste vara utformade så att sådana hot kan undvikas i den mån det är möjligt. Styrelsen anser därför att lagen om skydd för samhällsviktiga anläggningar och säkerhetsskyddslagen bör ses över så att möjligheterna att skydda transporter med farligt gods kan öka. Styrelsen föreslår sammanfattningsvis och mot bakgrund av ovanstående överväganden att begär att regeringen bör återkomma till med förslag om reglering av tillsynen över skyddet för transporter av farligt gods bör se över lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. och säkerhetsskyddslagen (1996:627). Skyddet för samhällsviktig verksamhet (SOU 2008:50). Lag (2006:263) om transport av farligt gods och förordning (2006:311) om transport av farligt gods.
frsrdg · GW04RRS23 · 2009-03-18 00:00:00 — att regeringen ser över de regelverk som styr myndigheternas fordringshantering utomlands i syfte att effektivisera och göra verksamheten mer rättsäker. föreskrift till 6 § RGKFS 2006:1. Enligt CSN aktualiseras frågan om preskription om den åberopas av låntagaren samt om och när kontakt etableras på nytt efter många års avbrott. Detta innebär att CSN inte gör som , dvs. Statskontorets uppdrag att utvärdera effektiviteten i återkravshanteringen vid och samt föreslå förbättringar av verksamheten, Statskontoret 2008:12.
frsrdg · GX04RRS8 · 2009-09-30 00:00:00 — Åklagarna skulle enligt vår bedömning själva kunna ha en samlad bild av ärendeflödet från anmälan till lagföringen i tingsrätt, med viss kompletterande information från polis och domstol. Åklagarens styrning av och informationsutbyte med polisen under förundersökningen mot bakgrund av den långa tidsåtgången och åklagarens ansvar för kvalitet i brottsutredningen. Polisens respektive åklagarnas användning av särskilt utsedda handläggare av ungdomsärenden mot bakgrund av att så få av ungdomsärendena handläggs av de utsedda ungdomsutredarna och ungdomsåklagarna. Underlaget för åklagares beslut att skriva av ärenden mot bakgrund av att det finns möjligheter att skapa bättre förutsättningar för lagföring genom att tidigt vidta relevanta utredningsåtgärder. Styrelsen har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i rapporten av unga lagöverträdare en utdragen process (RiR 2009:12) ska överlämnas till i form av en redogörelse. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Granskningen visar att myndigheterna ofta inte uppfyller det krav på särskild skyndsamhet i handläggningen av ungdomsärenden som finns i lagen om unga lagöverträdare. Handläggningstiderna är ofta längre än vad de lagstadgade tidsgränserna medger och inte heller det generella kravet på skyndsamhet som finns i lagen uppfylls. Sådana brister i handläggningen konstateras såväl hos polis- och åklagarmyndigheterna som hos tingsrätterna. Även brister i insatser i samband med ungas lagöverträdelser påvisas i granskningen. Av granskningen framgår också att det generella målet att lagföringen ska öka inte uppfylls samt att andelen unga som återfaller i brott tenderar att öka. Styrelsen anser att det är av yttersta vikt att myndigheterna agerar skyndsamt när unga är inblandade i brottslighet. Det är mycket angeläget att samhället reagerar möjligt då unga misstänkts för att ha begått brott. Kopplingen mellan gärningen och straffet blir tydligare om samhället reagerar snabbt för att visa att brott inte tolereras. För det fallet att den unge inte begått det brott han eller hon är misstänkt för är det viktigt att också detta klarläggs skyndsamt. Styrelsen konstaterar att lagen om unga lagöverträdare i överraskande hög grad inte följs. Den stora andel ärenden som inte handläggs i enlighet med lagens tidsfrister och det krav som finns på generell skyndsamhet visar enligt styrelsen tydligt att åtgärder behöver vidtas för att bättre organisera handläggningen av ärenden som rör unga lagöverträdare. Detta gäller såväl inom myndigheterna som mellan myndigheterna. Enligt styrelsens mening visar granskningen att det inte finns något behov av lagändringar, utan att det i stället är fråga om att de ansvariga myndigheterna ska följa nuvarande regelverk. Effektivisering av handläggningen förefaller också möjlig. Styrelsen konstaterar också att granskningen visar att regeringen inte har utnyttjat sina möjligheter till styrning och uppföljning Styrelsen anser att granskningens resultat är av ett sådant intresse och av en sådan betydelse att dessa bör komma till kännedom.
frsrdg · GX04RRS9 · 2009-09-30 00:00:00 — En viktig iakttagelse i granskningen är vidare att arbetsförmedlarna gör olika tolkningar av regelverket och den arbetssökandes förutsättningar, vilket kan innebära att personer med samma förutsättningar inte behandlas på samma sätt. Därmed äventyras rättssäkerheten. I granskningen konstateras att regeringen och Arbetsförmedlingen har vidtagit vissa organisatoriska åtgärder i syfte att göra hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen mer enhetlig. framhåller däremot att det behövs flera olika typer av åtgärder för att understödja omställningen till arbete och för att rättssäkerheten i hanteringen ska stärkas. Enligt behövs ett förtydligande av regelverket och arbetsförmedlarna behöver ett bättre stöd i hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen. De individuella handlingsplaner som används i hanteringen behöver också utvecklas. Styrelsen noterar att i flera tidigare granskningar inom arbetsmarknadsområdet funnit att de arbetssökande riskerar att inte behandlas på ett likvärdigt sätt. Det bör därför enligt styrelsen vara en prioriterad uppgift för regeringen och Arbetsförmedlingen att se till att alla arbetssökande som kommer i kontakt med arbetslöshetsförsäkringen så långt möjligt behandlas likvärdigt. Det är också viktigt att arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring säkerställs. Styrelsen anser att granskning är viktig och utgår nu ifrån att det påbörjade arbetet med att utveckla hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen fortsätter i syfte att säkerställa en korrekt och rättssäker behandling av de arbetssökande. Med detta överlämnas denna redogörelse till .
frsrdg · GX04RRS13 · 2009-12-23 00:00:00 — granskning av vägunderhållet och de rekommendationer som lämnar bör enligt styrelsens mening utgöra ett värdefullt underlag i regeringens och myndigheternas fortsatta utvecklingsarbete inom området. Styrelsen förutsätter att förändringarna även kommer att leda till att regeringen ger en mer rättvisande återrapportering om behovet av insatser och kostnaderna för vägunderhållet. Med detta överlämnas denna redogörelse. Prop.2008/09:35 och bet. 2008/09:TU2 Prop.2008/09: 35 och bet. 2008/09 TU2 I rapporten avses underhåll av belagda vägar om inget annat än underhåll anges. Belagd väg definieras som väg med slitlager eller bärlager som är cement- eller bitumenbundet (jämför publikation 1990:51). 26§ väglagen (1971:948). 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:226. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14. 2003/04:95 . 5 och 6 §§ väglag (1971:948). 5 och 6 §§ väglag (1971:948), se även publikation: 2003:99. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10. Enskilda projektledare har ofta gedigna kunskaper, vilket innebär att beslut och prioriteringar kan vara korrekta trots att de är personberoende. VTI rapport 492:2003. En samhällsekonomisk grundsyn ska vara vägledande för det framtida handlandet på det trafikpolitiska området. 1978/79:99, bet. 1978/79:TU18).