frsrdg · GW04RRS10 · 2009-02-18 00:00:00 — styrelses redogörelse angående årsredovisning överlämnar härmed årsredovisning . Enligt 12 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för ska styrelsen besluta om årsredovisning för myndigheten. Årsredovisningen har vid sammanträde fastställts av styrelsen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och (). 12 kap. 7 § regeringsformen 3 kap. 8 §, 8 kap. 1214 §§ och 9 kap. 8 § riksdagsordningen Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen (2002:1023) med instruktion för Lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag fattar beslut om årsredovisning enligt lagen (2002:1023) med instruktion för . årsredovisning undertecknas i enlighet med 7 kap. 5 § i föreskriften (FRS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och med hänvisning till förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag av myndighetens ledning. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för leds myndigheten av riksrevisorerna. Vi intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Väsentliga ekonomiska händelser under året12 Internationell revision, samverkan och kontakter samt uppdragsverksamhet32 Övrig avrapportering och externa kontakter36 Styrelsens behandling av granskningarna40 Sjukfrånvaro och åtgärder för att förebygga ohälsa46 Sammanställning över väsentliga uppgifter47 Uppgifter om ledande befattningshavare62 Ersättningar och förmåner som betalats ut under 200864 granskar statens verksamhet. Uppdraget är att genom oberoende revision bidra till demokratisk insyn och medverka till god resurshushållning och effektiv förvaltning i staten. En internationell lågkonjunktur och finanskris utan motstycke präglar nu förutsättningarna för näringsliv och offentlig sektor, men också många människors vardag. I detta läge synliggörs i än högre grad behovet av en oberoende, öppen och professionell revision. Genom revisionen får vi viktigt underlag som bidrar till lärande för framtiden och kan därmed förhoppningsvis undvika att göra om gamla misstag. För del innebär detta tydliga krav på att anpassa granskningen till förändringar i omvärlden. Den årliga revisionen ställs inför nya utmaningar i granskningen av statliga myndigheters och bolags verksamhet i det nya ekonomiska läget. Den interna styrningen och kontrollen i staten kommer att prövas i hanteringen av ett antal statliga krispaket och åtgärder för att mildra konsekvenserna av lågkonjunktur och finanskris. har vi internt i myndigheten haft att hantera en besvärlig ekonomisk situation som krävde besparingsåtgärder i form av bland annat anställningsstopp, neddragning av kompetensutveckling och investeringar. Åtgärderna fick avsedd effekt. De gemensamma kostnaderna har minskat , från till . Vi har kunnat genomföra våra uppdrag även om delar av verksamheten har fått stå tillbaka. Detta innebär att vissa aktiviteter istället kommer att genomföras . kommer bland annat att behöva nyrekrytera ett antal medarbetare. Genom ett aktivt agerande bedömer vi dock att vi står väl rustade inför . har vi beslutat om en strategisk inriktning för verksamheten . I dokumentet redovisas strategier för att utveckla verksamheten med det övergripande målet att nå ökad verkningsgrad. Strategierna har utgjort underlag för arbetet med granskningsplan och verksamhetsplan. Vi har nått våra mål inom effektivitetsrevisionen. Granskningsrapporterna har fyllt de interna kvalitetskraven. En vägledning för effektivitetsrevision har färdigställts . Målet att slutföra minst 30 granskningsrapporter har nåtts. Kostnaden per genomförd granskningsrapport har ökat, men har kostnaderna minskat för förstudier och granskning som inte resulterar i någon rapport. Effektivitetsrevisionen har i huvudsak bedrivits inom de nio granskningsstrategier som fastställdes . Vi har nått våra mål också inom den årliga revisionen. Vi har avlämnat 260 revisionsberättelser. Revisionen har bedrivits enligt god sed och revisionsberättelserna har avlämnats i rätt tid. En del av den löpande granskningen har fokuserat myndigheternas arbete med implementeringen av den nya förordningen om intern styrning och kontroll. En viktig ledstjärna för arbete är att granskningen ska ha hög verkningsgrad, dvs. att åtgärder faktiskt vidtas med anledning av vår granskning. Vi har genomfört ett antal olika insatser i syfte att öka verkningsgraden. Vi har bland annat deltagit i ett antal seminarier och också utvecklat våra kontakter med media. I den årliga rapporten har vi sammanfattat de viktigaste iakttagelserna . I vår uppföljningsrapport har vi redovisat vilka resultat granskningen har lett till. Inom det internationella utvecklingssamarbetet kan vi konstatera att planerade projektaktiviteter i allt väsentligt genomförts. Vårt arbete har bidragit till att stärka våra systerorganisationers kapacitet och i flera länder förbättrat förutsättningarna för parlamentens kontrollmakt. Vi riksrevisorer ser med förväntan fram emot resultatet av den pågående översynen av riksrevisionsreformen. Utredningens första förslag om ändrade rapporteringsformer är bra. Förslaget befäster den oberoende revisionen roll och tydliggör och utskottens viktiga uppgift att utöva sin kontrollmakt. I detta läge är det tillfredsställande att kunna se tillbaka på ett framgångsrikt 2008 då vi nått målen för verksamheten. Att vi klarat detta, trots ett ansträngt ekonomisk läge, förklaras av medarbetarnas lojalitet, kompetens och mycket goda arbetsinsatser. är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. ska genom oberoende revision bidra till demokratisk insyn och medverka till god resurshushållning och effektiv förvaltning i staten. ska granska myndigheternas årsredovisningar (årlig revision) och genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). ska även bedriva internationell verksamhet. uppgifter framgår av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. samt av lagen (2002:1023) med instruktion för . Den årliga revisionen ska genomföras i enlighet med god sed för de granskningsobjekt som framgår av lagen om revision av statlig verksamhet. Den årliga revisionen har genomfört granskning enligt god revisionssed. Kvalitetssäkring under granskningen genomförs med flera olika insatser. Kvalitetskontroll efter genomförd granskning görs för ett urval av uppdrag. Revisionsberättelser har avgivits i rätt tid för alla granskade organisationer. avgavs bl.a. 260 revisionsberättelser. Vi har bedrivit revisionen självständigt i förhållande till uppdragsgivaren och oberoende i förhållande till den granskade verksamheten. I arbetet följer vi internationella riktlinjer för revisionen. Effektivitetsrevisionen ska genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska hålla hög kvalitet. Vi kan konstatera att alla granskningsrapporter har uppfyllt de interna kvalitetskraven. En vägledning för effektivitetsrevision har färdigställts . Vägledningen är ett viktigt led i att utveckla kvaliteten i verksamheten. Vi ska nå hög verkningsgrad, dvs. åtgärder ska vidtas med anledning av våra granskningar. En rad åtgärder har vidtagits för att öka verkningsgraden av verksamheten. Det gäller bl.a. sättet på vilket vi väljer att inrikta granskningen och satsningar på kommunikation av granskningens resultat. Målet att slutföra minst 30 granskningsrapporter har nåtts. Kostnaderna per genomförd granskning har ökat. har kostnaderna minskat för förstudier och granskningar som inte resulterar i en publicerad granskningsrapport. Granskningen har huvudsakligen skett inom ramen för våra nio granskningsstrategier som används för att inrikta verksamheten mot utvalda områden och för att kunna dra generella slutsatser. I den årliga rapporten redovisades slutsatser av tre avslutade strategier, Hoten mot samhället, Regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket samt Statliga bolag och stiftelser. redovisar i den årliga uppföljningsrapporten vad våra granskningar lett till. Ett syfte med uppföljningen är att ge underlag för att bedöma resultat. I det internationella utvecklingssamarbetet ska stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision. I utvecklingssamarbetet utgår vi från inriktningen av politik inom området och arbetar i enlighet med /DAC:s riktlinjer. Utvecklingssamarbetet ska stärka parlamentens kontrollmakt. arbetar med de nationella revisionsorganens kapacitet, förutsättningar i lagstiftningen och parlamentens förmåga att agera. Inom det internationella utvecklingssamarbetet har vi bedrivit sju samarbetsprojekt. Kontakter har också inletts med ytterligare tre samarbetspartners. Uppbyggnaden av en oberoende revision är en viktig del av utvecklingen av demokratin i våra samarbetsländer. har naturligen ett begränsat inflytande över utvecklingen i de enskilda samarbetsländerna. Faktorer som påverkar framgången av projekten är exempelvis ändrade politiska förutsättningar, ekonomisk utveckling och den säkerhetspolitiska utvecklingen i samarbetslandet. Vårt bidrag är självfallet begränsat i förhållande till de samlade resurser som krävs för en god utveckling. Vi kan emellertid konstatera att planerade projektaktiviteter i allt väsentligt har genomförts . Inriktningen av projekten är sådan att de ska bidra till uppfyllandet av de övergripande målen för verksamheten. Det internationella utvecklingssamarbetet har enligt bedömning sammantaget bidragit till en utveckling i samarbetsländerna som stärkt revisionsorganens kapacitet och i flera länder också förbättrat förutsättningarna för parlamentens kontrollmakt. har genomfört en rad aktiviteter inom ramen för internationell samverkan. Bland annat har vi INTOSAI:s uppdrag att leda arbetet med att utveckla internationella riktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Detta arbete har varit framgångsrikt. beslutade riksrevisorerna att vi ska arbeta mot målet att uppnå en verkningsfull och förtroendefull relation med våra intressenter. Syftet är att uppnå bästa möjliga verkningsgrad. har utvecklat kommunikationen av resultaten av verksamheten såväl med företrädare för regering och som med utskott. Det finns en efterfrågan på riksrevisorernas närvaro i utskott i samband med beredningen av resultatet av granskningar. Arbetet med uppföljning av revisionens resultat har också lett till en ökad uppmärksamhet på vilka åtgärder som vidtagits med anledning av revisionens iakttagelser och vilka åtgärder som återstår att vidta. Den ökade anslagsbelastningen , som uppstod till följd av tidigare felaktigt beräknade avgifter för riksrevisorernas pensioner, föranledde ett relativt omfattande besparingsprogram för alla delar av myndigheten. En viktig utgångspunkt i valet av åtgärder var att parera de ökande kostnaderna och minimera eventuella negativa konsekvenser för kärnuppgifternas genomförande. De fastställda målen för effektivitetsrevisionen, den årliga revisionen och det internationella utvecklingssamarbetet påverkades därför inte. Trots att vi i väsentlig omfattning stoppade rekrytering, konsultstöd, utbildning och investeringar i verksamhetsstöd med mera har planerad granskning genomförts. Vissa planerade insatser, bl.a. syftande till att kommunicera resultatet av revisionen, har av besparingsskäl inte genomförts. Av samma skäl har även områdesbevakning, som är viktigt för att kunna planera kommande granskningar, inte genomförts i planerad utsträckning. Detsamma gäller den fortsatta utvecklingen av extern kvalitetssäkring och bedömning av våra granskningsrapporter. Besparingarna har också inneburit begränsningar i vissa investeringar i verksamhetsstöd, kompetens och kunskapsuppbyggnad. Vidtagna besparingsåtgärder fick avsedda effekter på utgifterna . Delar av den verksamhet som inte genomfördes ska i stället genomföras i första hand . har vid ingången av 2009 betydligt färre anställda än vid ingången av 2008. Det finns nu ett behov av att genomföra investeringar i verksamhetsstöd och anställa personal för att skapa förutsättningar för att nå målen även 2009 och framåt. Den planerade verksamheten 2009 medför att väsentliga delar av det ingående anslagssparandet beräknas förbrukas . inleddes arbetet med att utarbeta en ny strategisk inriktning för för åren 20082011. Ett antal strategier med gemensamt fokus att öka verkningsgraden av revisionen och det internationella utvecklingssamarbetet utarbetades. Riksrevisorerna fastställde inriktningen . gäller förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll för myndigheter som enligt regeringsbeslut ska inrätta internrevision enligt internrevisionsförordningen (2006:1228). Riksrevisorerna har beslutat att , i avvaktan på en reglering för myndigheter, redan nu ska inleda arbetet med en tillämpning av förordningen om intern styrning och kontroll. har en inledande riskanalys genomförts och kontrollåtgärder för de mest centrala riskerna identifierats, fastställts och inarbetats i verksamhetsplanen. Riskanalysen är emellertid preliminär och den analys som gjorts ska fördjupas och följas upp . genomför en uppföljning av Riksrevisionsreformen och lämnade utredningen ett delbetänkande1. tillträdde som riksrevisor och efterträdde då . I den ekonomiska översikten lämnas en sammanfattning av förändringarna och väsentliga händelser avseende finansiering, kostnader och anslag. Riksrevisorerna har beslutat att genomföra en översyn av myndighetens administrativa processer. Målet för översynen är att säkerställa ett effektivt utnyttjande av myndighetens resurser i syfte att frigöra resurser för kärnverksamheterna. Diagrammet nedan visar kostnader2 per verksamhetsgren. Diagram 1: Fördelning per verksamhetsgren2, tkr Tabell 1: Verksamhetens kostnader3 och andra intäkter än anslag och inkomsttitel , tkr Alla verksamhetsgrenar, förutom internationell verksamhet, har ett lägre utfall för såväl kostnader som intäkter jämfört med föregående år. En viktig förklaring är att de gemensamma kostnaderna har minskat , från till . Verksamhetens kostnader inklusive transfereringar uppgår till sammanlagt till 310 (337). Orsaken till förändringen av de gemensamma kostnaderna är främst lägre lönekostnader, senareläggning av investeringar och utvecklingsaktiviteter samt minskade inköp av tjänster avseende konsulter och utbildningar. Minskningen av lönekostnaderna beror på flera faktorer där den enskilt största är fakturan5 från SPV avseende retroaktiva pensionsavgifter. Fakturan belastade kostnader. Andra orsaker är ökat antal tjänstlediga, färre särskilda överenskommelser om pensioner samt minskad övertid, vilket i sin tur resulterat i lägre kostnader för sociala avgifter. Andra intäkter, än anslag och intäkter som redovisas mot inkomsttitel, avser bidragsintäkter från , avgiftsintäkter från internationell verksamhet samt finansiella intäkter. Avgiftsintäkterna inom internationell verksamhet har dock minskat jämfört med föregående år då ett projekt i avslutades. Årets anvisade medel för anslag 90:1 uppgick till inklusive tilläggsbudget. Beaktat ingående anslagssparande var disponibelt belopp . Utgifterna på anslaget uppgick till , motsvarande av totalt disponibelt belopp. Det samlade anslagssparandet på förvaltningsanslaget uppgår till . För anslag 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete har utnyttjats, vilket motsvarade av anvisade medel om . har för detta anslag beslutat att föra bort anslagssparandet som översteg av anslaget som indragning av anslagsbelopp. erhöll en faktura från SPV om avseende pensionsavgifter för de riksrevisorer som tillträdde . Bakgrunden till fakturan är att riksrevisorerna i samband med tillträdet registrerades på pensionsavtal PA-03, och avgifterna betalades därmed i enlighet med detta pensionsavtal. beslutade dock till riksrevisorerna att pensionsavtalet PA-91 skulle gälla för riksrevisorerna. SPV uppmärksammade 2005 på att pensionsbetalningarna för riksrevisorerna gjordes enligt felaktigt pensionsavtal. SPV och samarbetade för att rätta de uppkomna felaktigheterna i underlaget för åren 20032006. gjordes slutlig rättning. Därefter återbetalade SPV som betalats i enlighet med PA-03. Fakturan på avseende riksrevisorernas pensionsavgifter för 20032006 enligt PA-91 tillställdes . Efter det att fakturan erhållits begärde att SPV skulle kontrollera premieberäkningen. inkom en redogörelse från SPV. De totala ekonomiska konsekvenserna av de retroaktiva avgifterna blev följaktligen kända först då en del av förflutit. erhöll myndigheten ännu en slutlig avstämning av retroaktiva avseende 20032007. Denna avstämning innebär en ytterligare kostnad om . uppnådde den fulla kapaciteten för granskningsverksamheten som anslagsnivån bedömts ge utrymme för, vilket innebar att en större del av myndighetens anslag redan var bundet i fasta kostnader såsom personal, lokaler, anläggningstillgångar med mera. Mot bakgrund av ovan redovisade begärde myndigheten ett ökat anslag med för att täcka de retroaktiva pensionsavgifterna. Beslut om tilläggsbudgeten fattades av och anslaget utbetalades av Riksgäldkontoret . Riksdagsstyrelsens beslut i form av anslagsdirektiv om att kunde disponera medlen fattades . kunde följaktligen inte disponera medlen och dessa finns med i anslagssparandet för året. Fakturan från SPV på innebar således en ytterligare anslagsbelastning för myndigheten, varför det infördes särskilda besparingskrav . infördes anställningsstopp, vilket resulterat i minskade löne- och utbildningskostnader för nyanställda. slutade 65 personer sin tjänst. 32 tjänster, d.v.s. knappt hälften av både planerade och oplanerade avgångar, återbesattes. Uteblivna rekryteringar och restriktiva återbesättningar resulterade i att antalet anställda minskade , vilket bidrog till att lönekostnader liksom andra kostnader såsom resekostnader minskade. senarelades också planerade investeringar och utvecklingsaktiviteter inom stödverksamheten, vilket medförde en kraftig minskning av kostnader för räntor, avskrivningar och konsultinsatser. Endast inköp av varor och tjänster som var absolut nödvändiga för att bedriva löpande verksamhet och fullfölja påbörjade aktiviteter godkändes. De vidtagna besparingsåtgärderna skapade ett ekonomiskt utrymme som möjliggjorde den ytterligare anslagsbelastning som uppstod på grund av den aktuella fakturan på . Den ansträngning som gjordes möjliggjorde också att stoppade eller senarelagda aktiviteter successivt återupptogs . Framför allt har återbesättningar och utbildningar kommit i gång och planering av utvecklingsaktiviteter har påbörjats. De åtgärder som återupptogs sent , särskilt rekrytering och anlitande av konsulter, är tidskrävande processer. Avsedd effekt uppstår därför med viss fördröjning. Detta medförde, tillsammans med det förhållandet att beslut om tilläggsbudget fattades först , att anslagssparandet blev större än vad vi räknat med. Sammanfattningsvis kan dock konstateras att tack vare genomförda besparingar och anslagsökning genom tilläggsbudget finns goda förutsättningar för ekonomisk stabilitet . ska enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska årsredovisningen för och, med undantag för AP-fonderna, de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen, , ombudsmän, samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Om det föreligger en skyldighet att lämna delårsrapport ska den granskas med undantag för prognoser. Enligt 5 § samma lag ska granskningen av årsredovisningen genomföras enligt god revisionssed. Granskningen av årsredovisningen syftar till att bedöma dels om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningen i sin förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut.6 Granskningen ska efter varje räkenskapsår avslutas med en revisionsberättelse. Granskningen av en delårsrapport ska avslutas med ett revisorsintyg. Av 1 § samma lag framgår att får utse revisorer i statliga bolag och stiftelser. Granskning sker då i enlighet med aktiebolagslagen (2005:551) respektive stiftelselagen (1994:1220). Den årliga revisionen bedrivs utifrån tre övergripande mål, vilka framgår av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Den årliga revisionen ska genomföra granskning av årsredovisningar enligt god revisionssed. Att genomföra granskning enligt god revisionssed innebär att revisorn utgår från en bedömning om risk för väsentliga fel i årsredovisningen. Inriktning och omfattning av revisionen anpassas till den bedömda risken. God revisionssed utgörs, enligt tolkning, av den sed för revision av statlig verksamhet som tas fram inom INTOSAI7 och som utgår från International Standards for Auditing, som tas fram av IFAC8. God revisionssed för finns dokumenterad i en vägledning för årlig revision. Revisionsberättelser och revisorsintyg ska avges i rätt tid för de myndigheter som omfattas av lagen om statlig revision. Revisionsberättelser ska avges inom en månad från det datum då årsredovisningen inkommit till regeringen respektive . Revisorsintygen ska avges från det datum då delårsrapporten inkommit till regeringen. Den årliga revisionen ska bedrivas självständigt i förhållande till uppdragsgivaren och vara oberoende i förhållande till den granskade verksamheten. Detta mål innebär att den årliga revisionen ska bedrivas enligt god revisorssed. Denna uttolkas i etikpolicy, vilken baseras på INTOSAI:s Code of Ethics. bedömer sammanfattningsvis att målen för den årliga revisionen är uppfyllda. Den årliga revisionen ska genomföra revision av årsredovisningar enligt god revisionssed. kontrollerar huruvida den årliga revisionen uppfyller god revisionssed bland annat genom olika former av kvalitetssäkring. Denna kontroll innefattar flera delar såsom råd till ansvarig revisor vid risk för invändning, löpande kvalitetssäkring av revision av större myndigheter under pågående granskning samt kvalitetskontroll i efterhand av genomförd granskning. Härutöver säkerställs enhetlighet och likvärdighet i bedömningar genom att ett särskilt kvalitetsråd finns inrättat. Detta ger råd till ansvariga revisorer vid risk för invändning eller andra frågor av principiellt intresse. bedömningar publiceras löpande på intranät för att utgöra råd och stöd till andra ansvariga revisorer. Utöver att ge råd om vad god revisionssed påbjuder är syftet med kvalitetsrådet att säkerställa rimligt lika bedömningar inom . Löpande kvalitetssäkring genomförs för de elva största reviderade myndigheterna i enlighet med instruktion för kvalitetsrådet för årlig revision. Syftet med den löpande kvalitetssäkringen är dels att utgöra ett stöd för ansvarig revisor i de enskilda uppdragen, dels att löpande säkerställa kvaliteten och åtgärda eventuella brister. Kvalitetskontroll i efterhand syftar till att bedöma om granskningen utförts enligt god revisionssed och genomförs för varje ansvarig revisor minst . Kvalitetskontrollen vad gäller revision av myndigheter genomförs av kvalitetsrådet och av erfarna auktoriserade revisorer inom myndigheten vad gäller revision av bolag och stiftelser. Resultatet av kvalitetskontrollen rapporteras till respektive ansvarig revisor. Dessutom sammanställs en rapport som sammanfattar resultatet av kontrollen. kontrollerades den genomförda revisionen vid 26 myndigheter, bolag, stiftelser med mera, avseende . Samtliga kontrollerade granskningar bedömdes uppfylla god revisionssed. genomförde FAR/SRS på uppdrag av en kvalitetskontroll avseende de auktoriserade och godkända revisorer som verkar vid . Denna kontroll omfattade revision av myndigheter, bolag och stiftelser.