frsrdg · GX04RS4 · 2009-11-24 00:00:00 — dels att 67 §§ och 13 § ska upphöra att gälla, dels att 2 §, 45 §§, 9 §, 1112 §§, 15 § och 17 § samt att rubriken närmast före 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny bestämmelse, 4 a §, 2 § leds av tre riks- En av riksrevisorerna svarar för den administrativa led- ningen av myndigheten. Vid finns också en styrelse. I 8 kap. 12 och 14 §§ riksdagsord- ningen finns bestämmelser om val av riksrevisorer och styrelse. 4 § Riksrevisorerna beslutar gemen- samt om fördelningen av gransk- ningsområden mellan sig. Riksrevisorerna beslutar inom sina respektive granskningsområden vilken huvudsaklig inriktning granskningen skall ha. De skall dess- förinnan samråda med varandra. Riksrevisorerna beslutar var för sig i sina granskningsärenden. En riksrevisor får uppdra åt en tjänste- man vid att i riksre- visorns ställe avgöra gransknings- ärenden. Riksrevisorernas beslut om granskningens huvudsakliga inrikt- ning skall redovisas i en gransk- ningsplan. Av 12 § lagen (2002:1022) om re- vision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste gransk- ningsärendena skall samlas i en årlig rapport. Den rapporten beslutar riksrevisorerna gemensamt. Av 12 § lagen (2002:1022) om re- vision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste iakttagel- serna ska samlas i en årlig rapport. Den rapporten samt revisionsberät- telserna över årsredovisningen för staten, och Stiftelsen , beslutar riksrevisorerna gemensamt. Riksrevisorerna beslutar även gemensamt om årsredovisningen för . ansvar beslutar om förslag till an- slag på statsbudgeten för Riksrevi- samt om verksamhetens organisa- tion, arbetsordning samt de ekono- organisation, arbetsordning samt de föreskrifter som skall gälla för den föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte egna verksamheten och som inte ska skall beslutas av riksdagsförvalt- ningen enligt 2 § första stycket 2 och enligt 2 § första stycket 2 och 7 7 lagen (2000:419) med instruktion lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen eller av riks- riksdagsstyrelsen enligt 41 § lagen dagsstyrelsen enligt 41 § lagen gens ombudsmän och Riksrevisio- gens ombudsmän och Riksrevisio- Enligt förutsättningar som anges i Enligt förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig anställning (1994:260) om offentlig anställning särskilda fall besluta att endast ansvar i särskilda fall besluta att svenska medborgare får vara anställ- endast svenska medborgare får vara Som riksrevisorernas mening gäll- er den som två enar sig om eller, vid lika röstetal, ordförandens mening.Endast den som är riksrevisor har rätt att få avvikande mening anteck- nad.Vid sammanträde med riksreviso- rerna förs ordet av riksrevisorn med administrativt ansvar. Om han eller hon inte är närvarande vid samman- trädet, förs ordet i första hand av den som har varit riksrevisor längst tid och i andra hand av den som är äldst. 9 § Vid sammanträde med riksreviso- rerna förs ordet av den riksrevisor som svarar för den administrativa ledningen av . Om han eller hon inte är närvarande vid sammanträdet, förs ordet i första hand av den som har varit riksrevisor längst tid och i andra hand av den som är äldst. Som riksrevisorernas mening gäll- er den som två enar sig om eller, vid lika röstetal, ordförandens mening. Endast den som är riksrevisor har rätt att få avvikande mening anteck- nad. råd följer granskningsverksamheten. verka för samråd och insyn i Riksre- 1.framställningar och redogörel- ser till med anledning av riksrevisorernas beslut i gransk- ningsärenden avseende effektivitets- revisionen och den årliga rapporten samt revisionsberättelserna över årsredovisningen för staten, Riks- banken och Stiftelsen , 2.yttranden till riksrevisorerna över granskningsplan, och 3.årsredovisning och förslag till anslag på statsbudgeten för Riksre- visionen. Innan styrelsen beslutar om för- slag till anslag på statsbudgeten skall den inhämta riksdagsförvalt- ningens yttrande över förslaget. Riksrevisorerna ska för Riksrevi- sionens parlamentariska råd redovi- sa arbetet i de viktigaste gransk- ningarna och hur granskningsplanen följs. Innan ett beslut enligt 4 a § fattas ska riksrevisorn med administrativt ansvar redogöra för förslaget för parlamentariska råd. Vid skall det fin- Vid ska det finnas en personalansvarsnämnd med riks- den riksrevisor som har det admi- utöver bestå av, förutom personalfö- över bestå av, förutom personalföre- reträdarna, de ledamöter som myn- trädarna, de ledamöter som myndig- Följande frågor skall prövas av Följande frågor ska prövas av per- 1. skiljande från anställning på 1. skiljande från anställning på dock inte i fråga om provanställning, dock inte i fråga om provanställning, 2. disciplinansvar, 2. disciplinansvar, 3. åtalsanmälan, och 3. åtalsanmälan, och 4. avstängning. 4. avstängning. Föreskrifter om arvoden till leda- Föreskrifter om arvoden till leda- möterna och suppleanterna i styrel- sen finns i lagen (1989:185) om tariska råd finns i lagen (1989:185) arvoden m.m. för uppdrag inom om arvoden m.m. för uppdrag inom Under resor och förrättningar som Under resor och förrättningar som ledamöterna och suppleanterna gör ledamöterna gör för sitt uppdrag har för sitt uppdrag har de rätt till ersätt- de rätt till ersättning enligt 4 och 5 ning enligt 4 och 5 kap. lagen kap. lagen (1994:1065) om ekono- (1994:1065) om ekonomiska villkor miska villkor för ledamö- för ledamöter och till- ter och tillämpningsföreskrifterna till Vid bedömningen av rätten Vid bedömningen av rätten till er- bostad på hemorten anses som tjäns- anses som tjänsteställe. Denna lag ska träda i kraft . Bestämmelserna om Riksre- visionens parlamentariska råd ska dock träda i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen Härigenom föreskrivs att 2 § ska ha följande lydelse. annat inte är särskilt föreskrivet nat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på 1. upprätta förslag till anslag på och dess myndigheter m.m., dock och dess myndigheter m.m., dock 2. meddela föreskrifter för utarbe- 2. meddela föreskrifter för utarbe- tandet av förslag till anslag på stats- tandet av förslag till anslag på stats- budgeten för och dess budgeten för och dess tiva föreskrifter i övrigt för riksda- tiva föreskrifter i övrigt för riksda- gen och dess myndigheter utom gen och dess myndigheter utom inte skall meddelas av riksdagssty- inte ska meddelas av riksdagsstyrel- relsen enligt 41 § lagen (2006:999) sen enligt 41 § lagen (2006:999) stämmelser m.m. för riksdagsför- stämmelser m.m. för riksdagsför- 3. yttra sig över 3. upprätta en sammanställning för förslag till anslag på statsbudgeten var och en av myndighe- och upprätta en sammanställning för ter, utom , över de finan- var och en av myndighe- siella villkor som gäller för respekti- ter, utom , över de finan- ve myndighet med anledning av siella villkor som gäller för respekti- beslut om statsbudgeten, ve myndighet med anledning av beslut om statsbudgeten, 4. handlägga frågor dels om 4. handlägga frågor dels om arvoden och ersättningar till riksda- arvoden och ersättningar till riksda- gens ledamöter och till gens ledamöter och till företrädare i , dels företrädare i , dels om pensioner och andra förmåner till om pensioner och andra förmåner till samt till företrädarna och deras samt till företrädarna och deras 5. svara för frågor om löner och 5. svara för frågor om löner och svara för frågor angående pensioner svara för frågor angående pensioner och andra förmåner till dessa arbets- och andra förmåner till dessa arbets- tagare och deras efterlevande, tagare och deras efterlevande, samt i övrigt utöva arbetsgivarens samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det befogenheter enligt dessa när det gäller och dess myndighe- gäller och dess myndighe- ter samt företräda och dess ter samt företräda och dess som har slutits av riksdagsförvalt- som har slutits av riksdagsförvalt- 7. meddela de föreskrifter som be- 7. meddela de föreskrifter som be- hövs för tillämpningen av centrala hövs för tillämpningen av centrala ningen ingått, samt personaladmi- ningen ingått, samt personaladmi- nistrativa föreskrifter i övrigt för nistrativa föreskrifter i övrigt för att framföra sina synpunkter på framföra sina synpunkter på för- förhandlingsfrågor som direkt berör får till envar av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för myndigheten. Denna lag träder i kraft . Direktiv för uppföljning av riksrevisionsreformen En parlamentarisk utredning utses med uppgift att följa upp och se över den reformering av den statliga revisionen som genomfördes då Riks- revisionen bildades som en ny myndighet under . uttalade i samband med bildandet av som sin principiella ståndpunkt att den nationella revisionen bör ligga under riksda- gen. Genom att den statliga externa revisionen samlat läggs under skapas bättre förutsättningar för att åstadkomma en god och heltäckande revision av hela beslutskedjan i den verkställande makten. var resur- serna för den statliga revisionen splittrade på två myndigheter, revisorer och , med olika huvudmän, riksdag och reger- ing. Med den nya ordningen ges både riksdag och regering ett bättre kun- skapsunderlag för det politiska beslutsfattandet. Den nya ordningen överens- stämmer också med vad som gäller i övriga , där alla revisionsorgan på ett eller annat sätt är knutna till parlamentet. Ingenting har framkommit under de som gått sedan Riks- revisionen bildades som ger anledning för att ompröva denna prin- cipiella inställning. Däremot finns det anledning att nu följa upp reformen i vissa andra avseenden och dra nytta av de erfarenheter som gjorts. Den parlamentariska utredningen har till uppgift att gå igenom vissa frågor som aktualiserats efter reformen. Syftet ska vara att utveckla och stärka revisions- reformen. bestämmer i lag om granskning, anvisar de medel som behövs för verksamheten, väljer riksrevisorerna som ska leda myndigheten och utser styrelsen. I samband med bildandet av gjordes olika avvägningar mellan behovet av inflytande för å ena sidan och en tillräckligt oberoende ställning för revisionsmyndigheten å andra sidan. Ett uttryck för denna avvägning finns i inrättandet av en parlamentarisk styrelse vid myndigheten. Utredningen ska mot denna bakgrund och utifrån en genomgång av styrelsens arbete belysa på vilket sätt styrelsen tillgodosett behov av insyn och inflytande samt pröva omfattningen av dess uppgifter. En viktig utgångspunkt är dock alltjämt att styrelsens uppgifter inte får innebära inskränkningar i den oberoende granskningsverksamheten. Det bör även stå utredningen fritt att pröva om behov av insyn och inflytande kan tillgodoses på annat sätt. möjligheter att utöva sin kontrollmakt gentemot regeringen stärks av att man genom får ett kunskapsunderlag om förvalt- ningen från en annan källa än regeringen och myndigheterna. DIREKTIV FÖR UPPFÖLJNING AV RIKSREVISIONSREFORMEN BILAGA 2 bör belysa i vilken utsträckning rapporterna bidragit till att stärka kontrollmakt genom ett breddat underlag för debatt och beslut. En uppfölj- ning bör göras av hur framställningarna, redogörelserna och rapporterna har använts av utskotten och i övrigt. Har rapporter och iakttagelser gett underlag för uppföljning, initiativ, studiebesök eller utfrågningar? Utred- ningen bör överväga vilka åtgärder som kan vidtas inom för att bättre kunna tillgodogöra sig granskningar. Det bör även stå utredningen fritt att pröva vilka krav som bör ställas på regeringens hantering av riksrevisorernas iakttagelser för att staten genom verk- samhet ska få ett mer effektivt utbyte av sina insatser. Myndigheten leds av tre riksrevisorer som inom sina respektive ansvars- områden beslutar var för sig vad som ska granskas. De tre första riks- revisorerna utsågs för en period om tre, fem respektive . En av riksrevi- sorerna avslutade sin mandatperiod 2006 och ersattes av en ny riksrevisor. Riksrevisorerna och organisationen har således upplevt sitt första byte av riksrevisor. Nästa byte sker 2008. Utredningen bör utvärdera erfarenheterna av det tredelade ledarskapet och av den rotationsordning som gäller. Utred- ningen bör analysera och bedöma möjligheterna att utöva ett samlat ledarskap i organisationen. I samband med bildandet uttalades att bör präglas av hög effektivitet och kunna betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. Utred- ningen bör ta fram material för att belysa effektiviteten ur olika aspekter. Det är svårt att objektivt bedöma värdet av och kvaliteten på de granskningar som gjorts inom effektivitetsrevisionen. Utredningen bör dock söka belysa hur olika avnämare som t.ex. riksdagsledamöter, myndighetsföreträdare, allmän- heten, företrädare för massmedierna och den vetenskapliga forskningen upp- fattar granskningarna. Det skulle också vara värdefullt om någon utomstående kunde göra en jämförelse av effektivitetsrevisionen i ett internationellt per- spektiv. När den årliga revisionen överfördes från till den nya myndigheten ändrades formerna för avgiftsfinansieringen av den årliga revi- sionen. Utredningen bör belysa konsekvenserna av omläggningen samt be- döma hur finansieringsprincipen tillämpats. Har granskningen av de små myndigheterna förändrats och hur ser kostnadsutvecklingen för revisionen ut? Utredningen bör pröva hur den tillämpade ordningen för det inter- nationella utvecklingssamarbetet fungerat framför allt vad avser att skapa en oberoende ställning för som behovet av samordning med den nationella biståndspolitiken beaktats. Utredningen bör även granska verksamhetens omfattning och inriktning. Utredningsuppdraget ska redovisas . BILAGA 2 DIREKTIV FÖR UPPFÖLJNING AV RIKSREVISIONSREFORMEN bildades som en ny myndighet under riksda- gen med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Gransk- ningen sker i form av effektivitetsrevision och årlig revision av årsredovis- ningar. Granskningsrapporterna och revisionsberättelserna ska lämnas till regeringen. leds av tre riksrevisorer som väljs av . Dessa beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Vid myndigheten finns även en parlamentariskt sammansatt styrelse som utses av . Samtliga riksdagspartier ska ha en ordinarie ledamot i styrelsen. För att garantera riksrevisorernas självständiga ställning har en uttömmande beskrivning tagits in i regeringsformen för att klargöra de exakta gränserna för styrelsens ansvarsområde. Styrelsens uppgift är att följa gransk- ningsverksamheten, lämna de framställningar och redogörelser till som riksrevisorernas granskningar ger anledning till samt att besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. Verksamheten regleras i regeringsformen och riksdagsordningen samt i två särskilda lagar, en med instruktion för och en om revision av statlig verksamhet. Det finns även annan lagstiftning som reglerar revisionen. Effektivitetsrevisionen ska enligt 4 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åta- ganden i övrigt. Granskningarna får även avse de statliga insatserna i allmän- het och de ska främja utvecklingen mot att staten får ett effektivt utbyte av sina insatser. Den årliga revisionen ska enligt 5 § genomföras enligt god revisionssed. Den ska ha till syfte att bedöma dels om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Granskningen ska efter varje räkenskapsår avslutas med en revi- sionsberättelse. Den översiktliga granskningen av en delårsrapport avslutas med ett revisorsintyg. ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad har beslutat. har tilldelat ett anslag för internationellt utvecklingssamarbete. Anslaget uppgick till . Anslaget ska användas för verksamhet som överensstämmer med /DAC:s definition av bistånd och i överensstämmelse med målet för internationella utvecklingssamarbete. får även i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. Viss internationell verksamhet inom Riksrevi- sionen finansieras även med myndighetens förvaltningsanslag. Det är verk- samhet som normalt ligger på det nationella revisionsorganet, t.ex. kontakter med Europeiska revisionsrätten. Enligt instruktionen är Sveri- ges nationella revisionsorgan och ska i denna egenskap företräda i DIREKTIV FÖR UPPFÖLJNING AV RIKSREVISIONSREFORMEN BILAGA 2 bedriver även viss avgifts- finansierad internationell verksamhet. Det gäller såväl verksamhet av bi- ståndskaraktär som internationella revisionsuppdrag. Enligt instruktionen ska det vid finnas ett vetenskapligt råd. Det ska ge principiella råd i metod- och kvalitetsfrågor, fördjupa kontakterna med vetenskapssamhället samt tillföra vetenskaplig kompe- tens. Rådet inrättades 2004. uttalade i samband med bildandet av som sin prin- cipiella ståndpunkt att den nationella revisionen bör ligga under . Genom att den statliga externa revisionen samlat läggs under ska- pas bättre förutsättningar för att åstadkomma en god och heltäckande revision av hela beslutskedjan i den verkställande makten, skrev (bet. 2000/01:KU8). var resurserna för den statliga revisionen splitt- rade på två myndigheter, revisorer och , med olika huvudmän, riksdag och regering. Med den nya ordningen ges både riksdag och regering ett bättre kunskapsunderlag för det politiska beslutsfat- tandet. Det är också en ordning som överensstämmer med vad som gäller i övriga , där alla revisionsorgan på ett eller annat sätt är knutna till parlamentet, även om en majoritet av dem också rapporterar till regeringen. gjorde vidare bedömningen att en sammanhållen statlig revision under innebär att den statliga revisionen ges en starkare och mer oberoende ställning. En starkare revision innebär att underlaget för det poli- tiska systemets beslut förbättras. Ett utökat oberoende och ett samlat ansvar bidrar till att öka förtroendet för verksamheten. Granskningsresultatens tro- värdighet är beroende av att granskarna själva väljer granskningsobjekt, själv- ständigt bedriver granskningen och obundet formulerar de slutsatser man kommit fram till. Ingenting har framkommit under de som gått sedan Riks- revisionen bildades som ger anledning för att ompröva denna prin- cipiella inställning. Däremot finns det anledning att nu följa upp reformen i vissa andra avseenden och dra nytta av de erfarenheter som gjorts. Utredningen har till uppgift att gå igenom vissa frågor som aktualiserats efter reformen och framgår av det följande. Syftet ska vara att utveckla och stärka revisionsreformen. I samband med bildandet av gjordes olika avvägningar mellan behovet av inflytande för å ena sidan och en tillräckligt oberoende BILAGA 2 DIREKTIV FÖR UPPFÖLJNING AV RIKSREVISIONSREFORMEN ställning för revisionsmyndigheten å andra sidan. Ett uttryck för denna av- vägning finns i inrättandet av en parlamentarisk styrelse med syfte att följa granskningsverksamheten. Riksrevisorerna ska för styrelsen redovisa arbetet i de viktigaste granskningarna samt hur granskningsplanen följs. Styrelsens uppgifter är fastlagda i lag för att klargöra de exakta gränserna för styrelsens ansvarsområde. Dessa uppgifter består i att yttra sig över granskningsplanen, lämna förslag till med anledning av granskningsrapporterna samt besluta om förslag till anslag för myndigheten och fastställa en årsredovis- ning. Det kan noteras att styrelsen fattar beslut om förslaget till anslag och årsredovisning utan att ha någon möjlighet att ingripa i verksamheten. Styrel- sen hålls i stället löpande informerad om hur verksamheten utvecklas. Möj- ligheterna att ge styrelsen befogenheter att påverka verksamheten är begrän- sade eftersom det skulle inkräkta på revisorernas oberoende. Styrelsen är därmed förhindrad att ta ett fullt ansvar för verksamheten. inflytande över verksamheten kommer till uttryck på flera sätt. bestämmer i lag om granskning, anvisar de medel som behövs för verksamheten, väljer riksrevisorerna som ska leda myndigheten och utser styrelsen. Utredningen ska mot denna bakgrund och utifrån en genomgång av styrelsens arbete belysa på vilket sätt styrelsen till- godosett behov av insyn och inflytande samt pröva omfattningen av dess uppgifter. En viktig utgångspunkt är dock alltjämt att styrelsens upp- gifter inte får innebära inskränkningar i den oberoende granskningsverksam- heten. Det bör även stå utredningen fritt att pröva om behov av insyn och inflytande kan tillgodoses på annat sätt. Vid bildandet av ansågs det viktigt att alla partier finns re- presenterade i styrelsen. Även före detta riksdagsledamöter kan utses till ledamöter i styrelsen. Utredningen bör undersöka på vilket sätt ledamöternas intresse och erfarenheter har utnyttjats i verksamheten. Det finns även supple- anter i styrelsen. Suppleanterna deltar normalt inte i styrelsearbetet. Det finns därför anledning att fråga sig om suppleanternas villkor behöver ändras eller om suppleanter över huvud taget behövs. Samtliga granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen och revisionsberät- telser från den årliga revisionen ska lämnas till regeringen. Regeringen ska för redovisa vilka åtgärder man vidtagit eller planerar att vidta med anledning av iakttagelser. Regeringen har valt att lämna en sådan redovisning i budgetpropositionen. Denna redovisning har granskats av (bet. 2006/07:KU10). Konstitutionsutskot- tet konstaterar att det skett en förbättring i regeringens rapportering i budget- propositionen för jämfört , men saknas fortfarande redovisning av planerade eller vidtagna åtgärder eller av regering- ens inställning i övrigt till rekommendationer. Konstitutions- utskottet förutsätter att sådana brister kommer att uppmärksammas i det fort- satta arbetet med redovisningarna till . DIREKTIV FÖR UPPFÖLJNING AV RIKSREVISIONSREFORMEN BILAGA 2 Revisorerna har fram t.o.m. lämnat 93 granskningsrappor- ter till regeringen. Av dessa har styrelsen tagit ställning till och slutbehandlat 76 stycken. I 54 fall () har styrelsen beslutat lämna förslag med anled- ning av rapporten till . I 34 fall hade de formen av framställning med förslag till riksdagsbeslut. I 20 fall var de redogörelser som överlämna- des till som information. De återstående 22 rapporterna valde sty- relsen att lägga till handlingarna. är mottagare av styrelsens framställningar och redogörelser. möjligheter att utöva sin kontrollmakt gentemot regeringen stärks av att man genom får ett kunskapsunderlag om förvaltningen från en annan källa än regeringen och myndigheterna. Utredningen bör belysa i vilken utsträckning rapporterna bidragit till att stärka kontroll- makt genom ett breddat underlag för debatt och beslut. En uppföljning bör göras av hur framställningarna, redogörelserna och rapporterna har använts av utskotten och i övrigt. Har rapporter och iakttagelser gett underlag för uppföljning, initiativ, studiebesök eller utfrågningar? Vad händer med de granskningar riksrevisorerna genomfört men som styrelsen avstår att lägga förslag om till ? I vilken utsträckning kommer de till användning i utskottens arbete eller som underlag för interpellationer och frågor till statsrå- den? En riksrevisor kan enligt instruktionen uppdra åt en tjänsteman vid Riksre- visionen att avgöra granskningsärenden i riksrevisorns ställe. Av de 93 granskningsrapporter som lämnats till regeringen har 12 stycken beslutats av en annan tjänsteman än riksrevisor. Styrelsen har behandlat även dessa rapporter. Vilken ställning ska dessa rapporter anses ha och hur ska de hanteras? Önskemål har framförts om att motionsrätt bör införas på revisionens rap- porter.