frsrdg · GW04RRS21 · 2009-02-18 00:00:00 — styrelses redogörelse angående stödet skyddat arbete hos har granskat om har genomfört det arbetsmarknadspolitiska stödet skyddat arbete hos enligt regelverket och på ett effektivt sätt samt om Arbetsförmedlingen har hanterat detta stöd effektivt och enligt regelverket. Även frågan om regeringen styr stödet och bolaget enligt intentioner har granskats. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten arbete hos (RiR 2008:28). Granskningen visar att uppfyller verksamhetsmålen och de ekonomiska målen. Vissa brister har dock konstaterats i granskningen, t.ex. har inte vidtagit några särskilda åtgärder för att öka kvinnors andel av övergång till annat arbete. Granskningen visar också att det blivit svårare att anvisa personer med funktionshinder till stödet skyddat arbete hos eftersom bolaget ställer högre krav på arbetsförmågan. Granskningen visar också att ekonomiska mål är mindre meningsfulla och kan ge upphov till oönskade styreffekter. Styrelsen understryker roll som en viktig aktör som bidrar till att uppfylla handlingsplan för handikappolitiken. Enligt styrelsens uppfattning finns det svårigheter med att ska agera på en konkurrensutsatt marknad med ekonomiska mål för verksamheten som företaget ska erbjuda arbete till personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. Den motstridighet som finns mellan de ekonomiska målen och andra mål för verksamheten kan enligt styrelsens uppfattning leda till att de personer som har störst behov av anställning hos inte kan få det. Stödet skyddat arbete hos Samhall4 Arbetsförmedlingen anvisar personer ur rätt målgrupp6 Regeringens styrning kan förbättras7 Svårare att anvisa till skyddat arbete hos Samhall7 Anställningsformen för personer inom kärnuppdraget7 Modellen och beslutsunderlagen för ersättning till bör ses över8 En relativt hög grad av arbetsförmåga en potential för fler övergångar8 Kompletterande mål för det utvecklingsstödjande arbetet8 Oklart värde av de ekonomiska målen9 överlämnar härmed denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och (). har granskat om har genomfört det arbetsmarknadspolitiska stödet skyddat arbete hos enligt regelverket och på ett effektivt sätt samt om Arbetsförmedlingen har hanterat detta stöd effektivt och enligt regelverket. Även frågan om regeringen styr stödet och bolaget enligt intentioner har granskats. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten arbete hos (RiR 2008:28). (i fortsättningen ) har till uppgift att genomföra det arbetsmarknadspolitiska stödet skyddat arbete hos . Uppgiften benämns kärnuppdrag. Syftet med stödet är att personer med omfattande funktionsnedsättning ska ges möjlighet att komma ut i arbetslivet och få avlönade arbeten. erhåller anslagsmedel s.k. merkostnadsersättning för att genomföra stödet. De arbeten som erbjuder ska vara anpassade efter behov och förutsättningar för personer med omfattande funktionshinder. Arbetet som utförs på ska vara meningsfullt, vilket innebär att de varor och tjänster som produceras ska säljas på marknaden. ska verksamheten bedrivas efter affärsmässiga principer och på marknadens villkor utan att övrigt näringsliv utsätts för osund konkurrens. Syftet är också att de som anställts på , genom rehabilitering och utveckling i arbetet ska kunna övergå till annat arbete, med eller utan stöd. Stödet skyddat arbete hos Skyddat arbete hos utgör ett av flera arbetsmarknadspolitiska stöd till gruppen personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Andra stöd riktade till gruppen är bl.a. offentligt skyddat arbete, lönebidrag, utvecklingsanställning och trygghetsanställning. avsatte staten till stödet skyddat arbete hos , vilket gör stödet till det näst största. Stödet motsvarar uppskattningsvis 17600 årsanställda. Arbetsförmedlingen har den exklusiva rätten att anvisa personer med funktionshinder till skyddat arbete hos . För att säkerställa att personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få del av stödet ska särskild hänsyn tas till tre prioriterade grupper: personer med psykiskt funktionshinder, personer med utvecklingsstörning eller neuropsykologiskt funktionshinder samt personer med mer än ett funktionshinder som tillsammans medför omfattande nedsättning av arbetsförmågan. är ett statligt ägt aktiebolag. ansvar för stödet skyddat arbete regleras av ett årligt avtal mellan Arbetsförmedlingen och . ingicks avtalet mellan staten och , något som åter kommer att vara fallet för 2009.1 Regeringen har angivit tre mål för kärnuppdrag. Dessa mål har specificerats i avtalet mellan Arbetsförmedlingen och enligt följande. ska av de nyanställda komma från någon av de tre prioriterade grupperna. ska ge arbete åt personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga genom anställning i bolaget under minst . Andelen övergångar från till arbetet på den reguljära marknaden ska motsvara brutto av de tillsvidareanställda med funktionshinder. Enligt avtalet ska kontinuerligt arbeta för att tillsvidareanställda inom kärnuppdraget ska övergå till arbeten på den reguljära arbetsmarknaden. Särskilt ska kvinnors övergångar till annat arbete beaktas eftersom kvinnors övergång till den reguljära arbetsmarknaden under varit lägre än deras andel. Vid utgången av 2007 var andelen anställda kvinnor inom kärnuppdraget medan kvinnorna endast stod för av övergångarna. Regeringen har i en skrivelse till påpekat att flertalet av de statliga bolagen med särskilda samhällsintressen har en målkonflikt mellan de ekonomiska målen och målen för det särskilda samhällsintresset. Genom att fastställa ekonomiska mål tydliggörs enligt regeringen dessa målkonflikter, och ägaren och företagsledningen kan lättare göra prioriteringar. Ägaren och företaget bör därför ställa upp ekonomiska mål för att mäta företagets effektivitet som ett komplement till målen för samhällsuppdraget. Regeringen fastställde 2006 två ekonomiska mål för . Det ena anger att avkastningen på eget kapital ska vara . Avkastningen beräknas som årets vinst i förhållande till genomsnittligt eget kapital. Det andra ekonomiska målet anger att bolagets soliditet ska vara . Med soliditet avses eget kapital i förhållande till balansomslutningen vid utgången av respektive år. uppdrag från staten är förenat med extra kostnader vilka följer av att bolagets anställda har olika typer av funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Bolaget får en merkostnadsersättning av staten för att kompensera för dessa kostnader. Regeringen har inte definierat vilka kostnader som får utgöra merkostnader utan har lämnat ansvaret till . Enligt årsredovisning används ersättningen till att täcka kostnader för lägre arbetstakt hos de anställda, utvecklingsinsatser för att underlätta övergång till annan arbetsgivare, anpassningsåtgärder av arbetsplatser, förstärkt anställningstrygghet genom att den anställde inte sägs upp vid arbetsbrist, geografisk spridning av på orter med svag efterfrågan och sämre förutsättningar för affärer samt för behovet av mångfald i uppdraget eftersom olika typer av arbeten måste kunna erbjudas. redovisar att flera tidigare utredningar och granskningar har pekat på problem och brister i genomförande av stödet skyddat arbete hos och också i Arbetsförmedlingens hantering av stödet. Problem och brister framkom också i förstudie . Granskningen har utgått från följande revisionsfrågor: Genomför sitt kärnuppdrag enligt regelverket och på ett effektivt sätt? det arbetsmarknadspolitiska stödet skyddat arbete hos enligt regelverket och på ett effektivt sätt? Styr regeringen det arbetsmarknadspolitiska stödet skyddat arbete hos enligt intentioner? Arbetsförmedlingen anvisar personer ur rätt målgrupp I granskningen har inte funnit annat än att det är personer ur rätt målgrupp som har anvisats till stödet skyddat arbete hos . Ur det perspektivet har Arbetsförmedlingen hanterat stödet på ett effektivt sätt och enligt regelverket. Granskningen visar dock att det förekommer brister i Arbetsförmedlingens administrativa rutiner i samband med anvisning till skyddat arbete hos . Eftersom inte alla personer som anvisats till skyddat arbete hos registreras på ett enhetligt sätt får det konsekvensen att uppföljningen av om rätt personer anvisats stödet skyddat arbete hos försvåras.2 Granskningen visar att uppfyller de tre mål som regeringen angivit och vilka är fastställda i avtalet mellan och Arbetsförmedlingen (och som redovisats ovan). Också de två ekonomiska målen uppnås. En brist som konstaterats är dock att kvinnornas övergång till annat arbete inte ökat. Granskningen visar att kvinnors andel av dem som övergår till annat arbete i stort sett varit och att inte heller vidtagit några särskilda åtgärder för att åstadkomma en ökning av kvinnornas övergång till annat arbete. Regeringens styrning kan förbättras Sammantaget visar granskningen att det finns utrymme för regeringen att höja ambitionen för stödet skyddat arbete hos och därmed också höja målnivåerna. Regeringen har inte utvärderat nivåerna för målen och därmed inte tillvaratagit möjligheten att öka effektiviteten i stödet. Svårare att anvisa till skyddat arbete hos Granskningen visar att det blivit svårare att anvisa personer med funktionshinder till stödet skyddat arbete hos eftersom bolaget ställer högre krav på arbetsförmågan. Den minskade möjligheten till anvisning beror också enligt på att variationen i utbudet av arbetsuppgifter inte är tillräcklig. En ytterligare faktor är att volymen på stödet har minskat.3 Granskningen visar att regeringen inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att anpassa verksamhet till de olika behov och förutsättningar som personer med funktionshinder i målgruppen har. Anställningsformen för personer inom kärnuppdraget I granskningen konstateras också att en stor majoritet av de som nyanställs inom ramen för kärnuppdraget även från de prioriterade grupperna erbjuds en genomsnittlig anställningstid på . Eftersom målgruppen för stödet anses vara i behov av omfattande utvecklingsstödjande och rehabiliterande insatser torde det enligt vanligen krävas för att åstadkomma en förbättring av arbetsförmågan. ledning beslutade att upphöra med visstidsanställningar utom i undantagsfall. Modellen och beslutsunderlagen för ersättning till bör ses över Regeringen har styrt med mål för kärnuppdraget och med merkostnadsersättningen. I granskningen konstateras att regeringen inte har definierat vad merkostnadsersättningen ska täcka. Regeringen har heller inte ställt krav på att specificera de uppskattade kostnaderna för kärnuppdraget i budgetunderlaget eller att bolaget i årsredovisningen detaljerat redovisar hur merkostnadsersättningen har använts. Det gör att det inte går att fastställa om bolaget använder ersättningen kostnadseffektivt eller om bolaget får en skälig kompensation för de merkostnader som bolaget har. Detta innebär enligt att det underlag regeringen har till sitt förfogande när den lämnar förslag till riksdagsbeslut avseende anslaget för kärnuppdrag är bristfälligt och att den nuvarande finansieringsmodellen inte styr ändamålsenligt. En relativt hög grad av arbetsförmåga en potential för fler övergångar I granskningen har framkommit att många personer med funktionshinder anses ha en så pass god arbetsförmåga att dessa skulle kunna övergå till annat arbete, t.ex. med lönebidrag, och att det därmed finns en potential att öka antalet övergångar. konstaterar i granskningen att det finns flera orsaker till att personer som erhåller stödet skyddat arbete hos inte övergår till annat arbete. Motivationen kan t.ex. vara låg på grund av relativt höga löner och en hög anställningstrygghet. behov av att ha personal som har en relativt god arbetsförmåga för att få och behålla uppdrag kan också spela en roll, liksom arbetsgivares ovilja att anställa personer med nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingens möjligheter att erbjuda stöd i form av t.ex. lönebidrag är också av betydelse. konstaterar dock att regeringen inte heller har gjort någon löpande omprövning av övergångsmålet och har därför inte tagit hänsyn till förändringar i bolagets verksamhet eller i arbetsförmågan hos personer med funktionshinder. har dock beslutat att höja övergångsmålet (från ). Kompletterande mål för det utvecklingsstödjande arbetet Övergångsmålet är enligt regeringen ett mått på kvaliteten i det rehabiliterande och utvecklingsstödjande arbetet på . uppfattning är att målet om övergångar inte är ett adekvat mål för att utvärdera hur utför det rehabiliterande och utvecklingsstödjande arbetet, då det finns många andra faktorer som avgör det faktiska antalet övergångar. Oklart värde av de ekonomiska målen gav regeringen två ekonomiska mål. De anger att bolaget ska nå en viss avkastning på eget kapital och ha en viss soliditet. Syftet med målen är att stödja bolaget i arbetet med att skapa utvecklande och meningsfulla arbeten på ett konkurrensneutralt sätt samt skapa finansiell stabilitet. Mot bakgrund av att en stor del av bolagets verksamhet finansieras med anslag är värdet av dessa mål emellertid oklart. anser att mål av denna karaktär, när staten står för en stor del av finansieringen, kan ses mer som en restriktion än ett mål. Vidare behöver en god avkastning inte vara ett mått på bolagets effektivitet med avseende på uppdraget utan kan lika gärna vara en följd av att anslaget är generöst tilltaget. Målen är således mindre meningsfulla. Ekonomiska mål för ett bolag som kan enligt ge upphov till oönskade styreffekter. Med anledning av de brister som granskningen har visat och de slutsatser som dragit av dessa lämnas följande rekommendationer till regeringen, och Arbetsförmedlingen. ge i uppdrag att redovisa hur bolagets verksamhet kan anpassas för att få till stånd en större variation i utbudet av arbetsuppgifter, utveckla finansieringsmodellen så att det tydligt framgår vad merkostnadsersättningen ska täcka och att det blir möjligt att spåra vad ersättningen används till, löpande i samband med budgetprocessen ompröva nivån på övergångsmålet i samband med prövning av nivån på merkostnadsersättningen och timvolymen samt komplettera detta mål med mål som bättre mäter rehabiliterande och utvecklingsstödjande arbete, pröva alternativa former av ekonomisk styrning av och att säkerställa att omfattningen av de olika anställningsformerna inom kärnuppdrag är rimliga i förhållande till bolagets uppdrag och verksamhetsmål. aktivt arbeta för att öka andelen kvinnor som övergår till annat arbete. utveckla sina administrativa rutiner i samband med registreringen av de personer som anvisas till skyddat arbete hos . Styrelsen har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i rapporten arbete hos (RiR 2008:28) ska överlämnas till i form av en redogörelse. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Styrelsen vill inledningsvis hänvisa till den handlingsplan för handikappolitiken som antog 2000 och som också omfattar arbetslivet. Styrelsen vill understryka betydelsen av att alla aktörer deltar i att uppnå målet att funktionshindrade personer ska ha samma möjligheter som icke funktionshindrade att delta i arbetslivet. Resultatet av granskning är att uppfyller målen för verksamheten inom kärnuppdraget liksom de ekonomiska målen. visar granskningen att det har blivit svårare att anvisa personer med funktionshinder arbete hos eftersom bolaget ställer högre krav på arbetsförmågan. I granskningen visas också att många personer med funktionshinder anses ha en så god arbetsförmåga att dessa skulle kunna övergå till annat arbete. Styrelsen vill framhålla svårigheterna med att ska agera på en konkurrensutsatt marknad med ekonomiska mål för verksamheten, som företaget ska erbjuda arbeten till personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga, något som innebär högre produktionskostnader. Den motstridighet som finns mellan de ekonomiska målen och andra mål för verksamheten kan enligt styrelsens uppfattning leda till att de personer som har störst behov av anställning hos inte kan få det. Resultatet av granskningen visar också på möjligheter till förbättringar av verksamhet. Ett sådant exempel är att enligt granskningen inte vidtagit några särskilda åtgärder för att åstadkomma en ökning av kvinnors övergång till annat arbete, trots att detta ingår i avtal med Arbetsförmedlingen. Styrelsen utgår ifrån att ett sådant arbete kommer att påbörjas . Styrelsen vill också understyrka roll som en viktig aktör som ska bidra till att uppfylla handlinsplanen för handikappolitiken. En annan sådan aktör är Arbetsförmedlingen. Det är därför viktigt att i samverkan med Arbetsförmedlingen arbetar för att målet för funktionshindrades deltagande i arbetslivet ska kunna förverkligas. Granskningen visar dock att samarbetet behöver utvecklas och förbättras. Styrelsen noterar att i det arbetsmarknadsutskottets behandling av budgetpropositionen (bet. 2008/09:AU2) anges att bereder en strategi för hur fler personer med funktionsnedsättning ska kunna försörja sig genom eget arbete. Styrelsens uppfattning är att det är viktigt att de iakttagelser som presenterats i också kommer till kännedom. 2008/09:1(utgiftsområde 14), bet. 2008/09:AU2, rskr. 2008/09:134). Registrering av funktionshinderkod får endast enligt reglerna ske efter medgivande av den enskilde. Efter beslut (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU2, rskr. 2008/09:134) kommer volymerna att kunna öka från 17600 årsanställda till 18700.