frsrdg · GW04RB1 · 2009-01-01 00:00:00 — och ingår ett swapavtal som innebär att , , kan låna mot säkerhet i lettiska lats. fjärde auktion av lån i svenska kronor med företagscertifikat som säkerhet blir inte fulltecknad. Totalt annonserat belopp var . Sammanlagt inkom bud på , vilket även blir tilldelningsvolymen. fjärde auktion inom programmet för lån i svenska kronor till penningpolitiska motparter blir inte fulltecknad. Totalt annonserades och sammantaget inkom bud på 18,5 miljarder, som även blir tilldelningsvolymen meddelar att man kommer att fortsätta erbjuda lån i amerikanska dollar till sina primära penningpolitiska motparter för att ersätta de krediter som förfaller den 9 respektive . Sammantaget erbjuds lån för . BETALNINGSSYSTEMET äger och driver som är knutpunkten i det svenska betalningssystemet. I stort sett samtliga betalningar i svenska kronor som inte sker internt i en enskild bank hanteras genom . Därför har en strategisk betydelse för det svenska finansiella systemet. Omsättningen , , motsvarar nästan hela bruttonationalprodukt (BNP), det vill säga värdet av alla de varor och tjänster som produceras i landet . För att öka effektiviteten i betalningssystemet tillför likviditet genom att lämna kredit till deltagarna mot säkerheter. Säkerheterna utgörs främst av svenska och utländska värdepapper men kan även vara utländsk valuta. måste fungera för att bankerna ska kunna hantera sina betalningar. har därför satt upp tydliga mål för att garantera att är säkert och effektivt. För det första ska vara tillgängligt av den tid då systemet är öppet under ett kalenderår. har dessutom försetts med reservrutiner som säkerställer att kritiska betalningar kan hanteras om systemet inte fungerar. För det andra är målet att av deltagarna i ska vara nöjda. har en uttalad ambition att samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. Det innebär att även som användare av erlägger avgift till systemet enligt samma principer som övriga deltagare. Avgifterna täcker däremot inte kostnaden för särskilda funktioner i som stöder penningpolitiska styrsystem. Dessa kostnader står för. Principerna för prissättning av tjänsterna i tillämpas fullt ut . Verksamheten 2008 hade 20 deltagare , däribland de fyra storbankerna och clearinghusen. Detta var en minskning med en deltagare jämfört med föregående år. var antalet betalningar som hanterades i i genomsnitt 8 000 per dag, vilket var en ökning från föregående år. Den dagliga omsättningen var i genomsnitt, vilket var högre än . Omsättningen påverkades dock av transaktioner som gjordes och som hör samman med krediter som lämnade till följd av den finansiella krisen. Bortsett från dessa transaktioner var omsättningen i RIX-systemet på ungefär samma nivå som 2007. I genomsnitt lämnade deltagarna säkerheter till ett värde av . Med anledning av händelseutvecklingen på de finansiella marknaderna beslutade att godkänna fler typer av värdepapper som säkerhet för kredit i . Förändringarna innebar en harmonisering av säkerhetskrav med de krav som tillämpas inom eurosystemet. beslutade att skaffa ett nytt tekniskt system för . Det nya systemet skulle tas i drift men på grund av förseningar från leverantörens sida sköts driftstarten upp till . genomförde omfattande tester tillsammans med deltagarna i och var väl förberedd att ta det nya systemet i bruk. Den nya starttidpunkten sammanföll dock med upptrappningen av den finansiella oron i . Efter samråd med de större deltagarna i systemet beslutade därför att skjuta upp driftstarten. Beslutet var helt kopplat till den pågående finanskrisen. Eftersom det alltid finns ökade risker när man tar ett nytt system i bruk bedömde att det var olämpligt att ta risker som skulle kunna öka den finansiella oron om någon störning i det nya systemet inträffade. En ny tidpunkt för driftstarten har bestämts till . har tillsammans med deltagarna i låtit inventera vilka åtgärder som behövs för att säkerställa att den nya starttidpunkten kan hållas även om det inträffar ytterligare marknadsstörningar. har också löpande vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att nuvarande oavbrutet ska kunna drivas vidare. Uppföljning Betalningssystemet fungerade sammantaget förhållandevis väl . Årets enda avbrott varade i och innebar att den dagens betalningar var fullt avvecklade först nästkommande dag, . Incidenten orsakades av en störning i interna nätverk. Störningen ledde till att och deltagarna i uppgraderade reservrutinerna. genomförde dessutom en förändring av nätverksstrukturen på så sätt att den tekniska utrustning som orsakade felet byttes ut och ersattes med en teknik som avsevärt reducerar risken för liknande avbrott . var tillgängligt av öppettiden. Detta är något lägre än målet på , vilket beror på det ovan redovisade avbrottet. genomfördes ingen undersökning om vad RIX-deltagarna anser om systemet. Nästa mätning kommer att ske när det nya systemet varit i drift under , det vill säga . Den redovisade kostnaden för översteg de beräknade kostnader som låg till grund för debiteringen av avgifter till systemet. Detta beror bland annat på att kostnader som avser hantering av säkerheter inte hade ingått i avgiftsunderlaget. Dessutom förändrades fördelningen av vissa interna, gemensamma kostnader. En del kostnader till följd av förseningen av driftstarten för ett nytt tekniskt system för belastade också resultat. Dessa kostnader kommer att tas ut som avgifter till systemet . KONTANTFÖRSÖRJNING ansvarar för landets försörjning med sedlar och mynt. Detta innebär att tillhandahåller sedlar och mynt, förstör uttjänta sedlar och mynt och tar emot ogiltiga sedlar. Målet för kontantförsörjning är att hanteringen av kontanter ska vara säker och effektiv. Aktörerna inom kontanthanteringen ska ha förtroende för . Dessutom ska allmänheten ha ett högt förtroende för sedlar och mynt. lämnar ut kontanter till bankerna via sina två platskontor för kontanthantering. Bankerna distribuerar sedan kontanterna vidare till handeln och allmänheten via depåer runt om i landet. Distributionen sköts av värdetransportföretagen. Infrastrukturen för kontantförsörjningen håller på att byggas ut med privata bankdepåer för in- och utlämning av kontanter. tog initiativ till denna utbyggnad genom att erbjuda bankerna ersättning för deras kostnader för att lagerhålla kontanter. Den nya infrastrukturen är nu etablerad och har tolv privata depåer etablerats. Verksamheten 2008 Det genomsnittliga värdet på kontanter i cirkulation var . Det är en minskning jämfört med föregående år, vilket innebär ett trendbrott då värdet av kontanterna i cirkulation tidigare ökat . Denna förändring tyder på att kontantflödena i samhället har blivit mer effektiva och beror sannolikt på att den nya infrastrukturen med privata bankdepåer har blivit alltmer utbyggd. Därtill har en ökad användning av betalkort i handeln sannolikt bidragit till att värdet av kontanter i cirkulation har minskat. Det genomsnittliga värdet på sedlarna i cirkulation var . Den sedelvalör som var vanligast var 500-kronorssedeln. Denna sedel utgjorde av antalet sedlar och av det totala värdet av sedlarna i cirkulation (i genomsnitt ). Diagram 11: Utelöpande sedelbelopp 19992008, genomsnitt , miljarder kronor 0 20 40 60 80 100 120 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Det genomsnittliga värdet på mynten i cirkulation var . Den myntvalör som var vanligast var enkronan. Detta mynt utgjorde av antalet mynt i cirkulation och av det totala värdet av mynten i cirkulation (i genomsnitt ). Diagram 12: Utelöpande myntbelopp 19992008, genomsnitt , miljarder kronor 0 1 2 3 4 5 6 7 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 påbörjade en ingående översyn av den svenska sedel- och myntserien. Målet är att forma en från effektivitets-, miljö- och säkerhetssynpunkt lämplig sedel- och myntserie. En rapport med fakta om sedlar, mynt och kontantanvändning togs fram som utgångspunkt för det fortsatta arbetet . I rapporten konstaterades att betalningar med sedlar och mynt fortfarande står för en stor andel av betalningarna. En annan slutsats är att 500-kronorssedeln ökar i betydelse och svarar för mer än hälften av värdet på sedlarna i cirkulation. har också undersökt om 50-öresmyntet behöver finnas kvar eller om det kan avskaffas. direktion beslutade att föreslå att 50-öresmyntet upphör att vara ett lagligt betalningsmedel. gav ut minnesmynt med anledning av 150-årsminnet av födelse. Minnesmynten gavs ut i guld med valören och i silver med valören . Enligt beslut ska bruksmynt kunna användas i stället för minnesmynt för att uppmärksamma händelser av nationell betydelse. beslutade att uppmärksamma 200-årsminnet av freden , då skiljdes från det svenska riket, genom att specialprägla en sida av enkronan. Arbetet med att ta fram detta mynt pågick . kontanthanteringsråd hade två sammanträden. I rådet, som leds av riksbankschefen , deltar representanter för banker, bankdepåer, värdetransportbolag, detaljhandel, fackföreningar och berörda myndigheter. Bland de frågor som togs upp i rådet 2008 fanns utbyggnaden av depåer, översyn av sedlar och mynt samt ökningen av antalet värdetransportrån. Dessutom diskuterade rådet de pågående statliga utredningar som kan leda till ändringar i lagstiftningen i syfte att göra kontanthanteringen i samhället säkrare. Tabell 2: Sedlar och mynt 2004 2005 2006 2007 2008 Genomsnittligt värde på sedlar och mynt i cirkulation (miljarder kronor) 102,7 105,6 106,5 109,5 107,7 Genomsnittligt värde på sedlar i cirkulation (miljarder kronor) 97,4 100,1 101,1 103,8 101,8 Genomsnittligt värde på mynt i cirkulation (miljarder kronor) 5,3 5,5 5,4 5,7 5,9 Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) 359 366 372 390 392 Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) 2 174 2 240 2 071 2 Antal förfalskade sedlar (stycken) 2 054 1 849 996 1 248 1 512 Källa: . Uppföljning Den nya infrastrukturen för kontantförsörjningen innebär att kontantflödena har blivit effektivare. Den volym kontanter som lämnar ut till och tar emot från bankerna är mindre än tidigare, och värdet av kontanter i cirkulation har varit lägre 2008 än året innan. tar löpande in information om hur kontantförsörjningen utanför fungerar genom kontanthanteringsrådet och de arbetsgrupper som är knutna till rådet. Därmed får kunskap om hur marknadsaktörerna anser att kontantförsörjningen fungerar och huruvida det finns ett förtroende för sedlar och mynt som betalningsmedel. De svenska sedlarna förfalskades i förhållandevis liten omfattning även . Värdet på de förfalskade sedlar som togs ur cirkulation uppgick till , vilket är en viss ökning jämfört med . bedömer att säkerheten kring kontanthanteringen även i övrigt ligger på en bra nivå. TILLGåNGSFöRVALTNING 2008/09:RB1 2008/09:RB1 TILLGåNGSFöRVALTNING Marknadsvärdet på finansiella tillgångar uppgick till . Avkastningen var exklusive valutakurseffekter. Den taktiska förvaltningen av tillgångarna bidrog med till avkastningen, vilket överträffar målet med god marginal. De åtgärder som vidtog för att motverka den finansiella krisen påverkade omfattningen av tillgångsförvaltningen och bidrog till att omslutningen i balansräkning mer än tredubblades. förvaltar finansiella tillgångar i första hand för att säkerställa att kan uppfylla sitt lagstadgade mål och sina uppdrag: att genomföra penningpolitiken, att ha beredskap att intervenera på valutamarknaden och att kunna ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. I andra hand förvaltas tillgångarna för att ge så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till den risk som tas. En långsiktigt god avkastning på tillgångarna stärker också finansiella oberoende. fattar beslut om den strategiska inriktningen för tillgångsförvaltningen. Den anger hur valutareserven ska fördelas på olika valutor och tillgångar samt vilken genomsnittlig löptid tillgångarna i valutareserven ska ha. I samband med detta beslutar också hur stora de taktiska avvikelserna får vara, det vill säga hur stora avvikelser från den strategiska förvaltningen som förvaltarna får göra i syfte att få högre avkastning. Den taktiska förvaltningen utvärderas mot ett internt jämförelseindex. finansiella tillgångar tillgångar utgörs av guld- och valutareserven, eventuella tillgångar knutna till penningpolitiska verksamhet och övriga finansiella tillgångar (se diagram 13). Diagram 13: portföljer, miljarder kronor Guldreserv: 30,0 Penning- politiska transaktioner: 12,3 Valutareserv: 187,0 Övriga finansiella tillgångar: 3,3 Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg risk i huvudsak statsobligationer. Banken placerar främst i euro (EUR) och amerikanska dollar (USD), men även i brittiska pund (GBP), norska kronor (NOK), australiensiska dollar () och kanadensiska dollar (CAD) (se tabell 3). Tabell 3: Fördelning på valuta och tillgångar i valutareserven procent USD EUR GBP CAD 20 50 10 5 5 10 Tillgångsfördelning 30 50 10 5 5 0 Källa: . Genom att valutareserven är placerad i utländska valutor uppstår en valutarisk som påverkar resultat. För att minska den risken gör placeringar i ett antal olika valutor i värdepapper med hög likviditet och inte bara i de valutor som oftast används för interventioner på valutamarknaden eller för likviditetsstöd, nämligen euro och dollar. Eftersom marknaden för norska statsobligationer är relativt liten och har låg omsättning har valt att inte investera direkt på den norska obligationsmarknaden. I stället placerar i amerikanska obligationer, vars valutarisk omvandlas till norska kronor på valutaderivatmarknaden. I övrigt överensstämmer tillgångsfördelning med valutafördelningen (se tabell 3). I likhet med flertalet centralbanker har en guldreserv. Den är till viss del en kvarleva från gamla tider då värdet på utestående sedlar och mynt var kopplat till guld. Priset på guld brukar inte följa priserna på tillgångarna i valutareserven, varför ett visst innehav av guld kan minska de totala prisrörelserna på tillgångarna. För att kunna genomföra penningpolitiken har vanligen också innehav i svenska kronor, så kallade penningpolitiska tillgångar. Det är normalt tillgångar med kort löptid som används för att styra den korta räntan i . De utgörs av fordringar mot säkerheter på de svenska bankerna den penningpolitiska repan. Hur stor repan är beror på hur mycket bankerna gemensamt behöver låna av . har situationen varit annorlunda. behövde dra in det likviditetsöverskott i banksystemet som utlåning i svenska kronor på tre och sex månaders löptid hade skapat. Under finanskrisen har därför systemet så att säga vänts har dragit in svenska kronor via dagslån och genom att emittera riksbankscertifikat. De övriga finansiella tillgångar som har avser fordringar på (). Det finansiella regelverket och hanteringen av olika risker har beslutat om en finansiell riskpolicy som fastställer de övergripande ramarna för den risk är beredd att ta i tillgångsförvaltningen. Inom avdelningen för kapitalförvaltning finns enheten middle office som ansvarar för daglig riskkontroll och beräkning av avkastningen på tillgångar. Det finns också en riskkontrollenhet som ansvarar för en övergripande riskkontroll. Den är organisatoriskt skild från avdelningen och har en oberoende ställning. medför finansiella risker i form av marknadsrisk och kreditrisk. Marknadsrisken består av valutarisk, ränterisk och guldprisrisk. Valutarisken är risken att marknadsvärdet i kronor på tillgångar i utländsk valuta minskar. Detta sker då kronans värde ökar i förhållande till valutorna i valutareserven. Genom att sprida tillgångarna på flera valutor försöker hålla risken så låg som möjligt. Ränterisken är risken att värdet på tillgångarna påverkas negativt av ränterörelser. Guldprisrisken är risken att marknadsvärdet på guldinnehavet minskar för att priset på guld faller. Kreditrisken är risken för förlust på grund av att motparter eller utgivarna av de värdepapper som investerat i inte fullgör sina åtaganden. Till de finansiella riskerna kommer operativa och legala risker. Sådana risker finns i all verksamhet och kan till exempel bero på att någon begår ett misstag eller gör något otillåtet eller att det blir fel i de tekniska systemen. följer löpande upp riskerna i förvaltningen. Det huvudsakliga riskmåttet för marknadsrisk är Value-at-Risk (VaR). VaR mäter den största förlust som kan uppkomma till följd av prisrörelser över och med en viss sannolikhet. mäter VaR med 99 procents sannolikhet. Riskerna i den taktiska förvaltningen mäts i relativ VaR (RVaR) som med samma sannolikhet anger den största förlusten jämfört med index . gör också regelbundet stresstester för att undersöka hur känslig guld- och valutareserven är för oväntade marknadshändelser. Testerna visar hur mycket värdet kan minska om ett visst tänkt eller historiskt scenario inträffar. Seignorage ger ut sedlar och mynt som används i som lagliga betalningsmedel. Det nominella värdet på dessa sedlar och mynt bokförs som skuld i balansräkning. betalar inte ränta på den här skulden till dem som innehar sedlarna och mynten. använder däremot skillnaden mellan det nominella värdet på sedlar och mynt i omlopp och kostnaden för kontanthantering för att skaffa finansiella tillgångar. Dessa tillgångar genererar intäkter som kallas för seignorage. Seignoraget är med andra ord avkastningen på de av tillgångar som svarar mot utelöpande sedlar och mynt minskad med totala kostnad för kontanthantering. Skuldsidan i balansräkning består dock av fler poster än sedlar och mynt, främst ett eget kapital. Då inte på förhand har knutit vissa tillgångar till posten sedlar och mynt går det inte att direkt beräkna hur stort seignoraget är. Det mest rättvisande tillvägagångssättet är därför att beräkna seignoraget genom att multiplicera sedel- och myntstockens andel av den totala balansomslutningen med den realiserade avkastningen på samtliga tillgångar och sedan minska produkten med kostnaden för kontanthantering. Sedel- och myntstockens andel av den totala balansomslutningen motsvarar den genomsnittliga mängden sedlar och mynt i omloppet i förhållande till genomsnittliga balansomslutning under . Den realiserade avkastningen på samtliga tillgångar är vidare summan av ränteintäkter och de realiserade vinsterna eller förlusterna till följd av förändringar i priser, växelkurser och guldvärdet . Underlaget för beräkning av seignoraget finns i balansräkning och resultaträkning samt i redovisningen av bankens förvaltningskostnader fördelade på verksamhetsområde. seignorage beräknas till , vilket motsvarar en avkastning på . Verksamheten 2008 Den globala finanskrisen påverkade alltmer det svenska finansiella systemet. Storbankerna i hade det allt svårare att finansiera sig på de utländska marknaderna. Därför genomförde flera åtgärder för att motverka problemen med bankernas finansiering och tillgången till krediter i ekonomin. En sammanställning av de åtgärder som och andra svenska myndigheter vidtog under den finansiella krisen presenteras i avsnittet Ett säkert och effektivt betalningsväsende. Penningpolitiska transaktioner Strukturella transaktioner arbetade framför allt med att säkra finansieringen hos de svenska bankerna genom att erbjuda lån mot säkerhet med längre löptid än normalt, främst med löptider om tre och . Det handlade om att erbjuda dels lån via auktioner i svenska kronor med ordinarie säkerheter (främst bostadsobligationer), dels auktioner för utlåning som knyts direkt till säkerheter i företagscertifikat. Den sistnämnda åtgärden syftade till att indirekt (via bankerna) motverka likviditetsproblemen för de svenska icke-finansiella företag som emitterade företagscertifikat. utökade utlåning i svenska kronor medförde ett likviditetsöverskott på interbankmarknaden som drogs tillbaka dels genom de finjusterande transaktioner som genomför, dels genom emissioner av riksbankscertifikat med en veckas löptid. försåg vidare det svenska banksystemet med likviditet i den amerikanska valutan genom att erbjuda lån i dollar mot säkerhet i framför allt bostadsobligationer. För att låna ut amerikanska dollar till de svenska motparterna belånade valutareserven och ingick swapfaciliteter med Federal Reserve. Swapfaciliteterna innebär att bytte svenska kronor mot amerikanska dollar och åtog sig att vid en bestämd framtida tidpunkt ge tillbaka samma belopp i amerikanska dollar mot svenska kronor. Lån till utländska centralbanker ingick swapavtal med och centralbanker. Avtalen gav de två länderna rätt att låna euro mot säkerhet i isländska kronor respektive lettiska lats. finansierade utlåningen till och genom att belåna valutareserven. Lån på särskilda villkor lämnade särskilt likviditetsstöd till och . Krediten till övertogs av Riksgälden . Även denna utlåning i svenska kronor ledde till att det uppstod ett likviditetsöverskott på interbankmarknaden. drog tillbaka likviditetsöverskottet dels genom de finjusterande transaktioner som genomförs , dels genom emissioner av riksbankscertifikat med en veckas löptid. Strategisk förvaltning beslutade att behålla den fördelning av valuta och tillgångar som infördes (se tabell 3). Valutareserven När det gäller valutareserven beslutade att de sammanlagda räntebärande placeringarna även fortsatt ska ha en ränterisk på 4,0 mätt som modifierad duration. Det innebär att värdet på valutareserven får ändras om räntenivån ändras . Diagram 14: Variation i guld- och valutareservens resultat i svenska kronor 2008, procent 0 2 4 6 8 10 feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec Eftersom valutareservens genomsnittliga löptid är förhållandevis lång förväntas få en långsiktigt högre avkastning jämfört med vad en kortare genomsnittlig löptid skulle medföra. En konsekvens av den långa löptiden är att ränterisken i valutareserven blir något högre och att resultaten av den årliga förvaltningen kan variera något mer. Guldreserven bedömde , i likhet , att innehavet av guld utgjorde en för stor andel av de totala tillgångarna och att en del av guldreserven behövde säljas. Guldförsäljningen regleras av Gold Agreement som är ett avtal mellan centralbanker om hur mycket guld de får sälja under guldåret, som löper från sista bankdagen och framåt. För /08 beslutade att sälja guld. Inför /09 höjdes försäljningsnivån till , vilket innebär att den sammanlagda försäljningen uppgick till . Intäkterna från försäljningen återinvesterades i räntebärande tillgångar i valutareserven. 5 000 5 500 6 000 6 500 7 000 7 500 jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec 650 700 750 800 850 900 950 1 000 1 050 Svenska kronor per uns (vänster skala) US-dollar per uns (höger skala) Anm. Ett uns motsvarar ungefär . Förvaltning på taktisk nivå beslutade att behålla de mandat för risktagande i tillgångsförvaltningen som infördes inom den taktiska förvaltningen . Riskerna fick inte överstiga mätt i årlig relativ VaR som målet för avkastningen sattes till . beslutade också att den taktiska förvaltningen skulle avbrytas om förlusten blev större än . Uppföljning Avkastning och balansomslutning till följd av penningpolitiska transaktioner åtgärder för att motverka den finansiella krisen sammantaget mer än tredubblade balansomslutningen. Det innebär att saldot på balansräkning ökade med mellan och (se diagram 16 och 17). Ökningen beror till nästan lika stora delar på olika lånetransaktioner i svenska kronor och i utländsk valuta. Den stora expansionen av balansomslutningen skedde i mycket snabb takt . Diagram 16: Tillgångssidan i balansräkning, , 0 100 000 200 000 300 000 400 000 500 000 600 000 700 000 800 000 Strukturella transaktioner Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Guld- och valutareserv Övrigt Anm. I posten Övrigt ingår fordringar på IMF, huvudsakliga refinansieringstransaktioner, finjusterande transaktioner, utlåningsfacilitet och övriga tillgångar. Diagram 17: Skuldsidan i balansräkning, ,