frsrdg · GW04RRS10 · 2009-02-18 00:00:00 — Styrelsen har således till överlämnat revisionsberättelserna över granskningarna av , Stiftelsen och årsredovisningen för staten. Därutöver har styrelsen beslutat om årsredovisning samt förslag till anslag på statsbudgeten för . Styrelsen har dessutom till överlämnat årliga rapport . Slutligen har styrelsen lämnat förslag till tilläggsbudget . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska vid finnas ett vetenskapligt råd. Rådet är ett rådgivande organ till riksrevisorerna, i första hand med inriktning mot mer strategiska frågor. Det vetenskapliga rådet har engagerats för diskussioner om granskningsrapporter och förstudier från effektivitetsrevisionen, samt Riksrevisorernas årliga rapport. Projektgrupper har även föredragit pågående granskningar. Frågor som tagits upp har behandlat t.ex. kvalitet och val av metod. Rådet har sammanträtt . Ledamöter har varit: , docent, i I detta kapitel redovisas de åtgärder som vidtagits i syfte att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål och att utföra vårt uppdrag. Riksrevisorerna har med stöd av väsentlighetskriteriet i 7 kap. 6 § föreskriften (FRS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och har valt att liksom regeringens myndigheter redovisa kompetensförsörjning enligt 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. arbetar för att säkerställa en kompetensförsörjning som är anpassad till myndighetens mål och verksamhet. Ett ansträngt ekonomiskt läge har medfört att åtgärder vidtagits såsom neddragning av den interna utbildningen, minskat externt kompetensstöd samt tillfälligt anställningsstopp. För myndigheten viktiga planerade aktiviteter för att säkerställa vår kompetensförsörjning har således fått stå tillbaka då vi fokuserat på att genomföra kärnverksamhetens uppdrag . Anställningsstoppet kunde hävas , vilket är en förutsättning för att kunna bemanna verksamheten för att genomföra våra uppdrag. måste även myndigheten återuppta ursprungliga planerade kompetensförsörjningsaktiviteter för att säkerställa en långsiktigt hållbar kvalitet och nivå i verksamheten. har fortsatt det arbete med ledar- och kompetensförsörjning som inleddes året innan. Insatserna har dock inte genomförts i den omfattning som ursprungligen planerades till följd av vissa tillfälliga besparingsåtgärder. Kartläggning, ledarförsörjning, rekrytering och arbetsmiljö En kompetenskartläggning har genomförts inom effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Syftet med kompetenskartläggningen är att skapa ett planeringsstöd både kort- och långsiktigt. En förbättrad helhetssyn över personalens specifika kompetens har därigenom erhållits. Ny metod för medarbetarsamtal och individuella utvecklingsplaner provades, och metoden kommer att införas fullt ut . beslutades om ledarförsörjningsstrategi. Planerade insatser med identifiering och utveckling av ledarämnen samt utvecklingsinsatser för andra ledarbefattningar har senarelagts. Introduktion av nytillträdda chefer har genomförts enligt strategin, och karriärplanering för chefer vars förordnanden gick ut har genomförts. var rekryteringarna många men under stor del av året rådde anställningsstopp. Totalt har 65 personer slutat och 32 rekryterats eller återgått från tjänstledighet. En kompetensväxling inom kommunikationsfunktionen har slutförts . En medarbetarundersökning genomfördes och utgör ett viktigt underlag i myndighetens förändringsarbete. Resultatet av undersökningen har diskuterats med medarbetare och i chefsgruppen varefter en handlingsplan arbetats fram som också beretts tillsammans med arbetstagarorganisationerna. Syftet med denna plan är att stärka attraktionskraft som myndighet, utveckla medarbetarnas kompetens och attraktionskraft samt förbättra arbetsmiljön. Avsikten är att myndigheten ska genomföra handlingsplanen och att detta ska ske i samverkan med arbetstagarorganisationerna, och riksrevisorerna avser att tillsammans med dessa följa upp handlingsplanen. nyanställda erbjuds en introduktionsutbildning som är gemensam för hela myndigheten. För medarbetare inom årlig revision finns ett femårigt utbildningsprogram. Utbildningen för effektivitetsrevisionens medarbetare är inriktad mot strategiskt viktiga kunskaper som krävs inom effektivitetsrevisionens verksamhet. genomförde kurser enligt den femåriga utbildningstrappa som arrangeras . I utbildningen finns två prov inlagda, ett yrkeserfarenhet varvad med utbildning och ett . Utbildningen ska motsvara den som ges för revisorer inom privat sektor, men med fokus på det regelverk som gäller statlig verksamhet. Utbildningen syftar till att säkerställa att revisorer inom årlig revision har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra revision inom statlig verksamhet och förmåga att i praktiken tillämpa sådana kunskaper i arbetet. Provverksamheten genomfördes liksom tidigare i samarbete med . godkändes 3 av de 7 revisorer som genomförde prov 1. På grund av för få anmälningar genomfördes inte prov 2. Sedan utbildningen startade har 73 revisorer godkänts i prov 1 vid utgången av 2008. Av dessa har 32 revisorer även klarat prov 2. Inom den årliga revisionen finns vid utgången av 2008 57 revisorer som klarat prov 1 eller prov 1 och 2, eller är auktoriserade revisorer. Tabell 17: Antal godkända vid prov Ansvariga revisorer har ett delegerat ansvar i organisationen för vart och ett av den årliga revisionens uppdrag, vilket innebär att de ansvarar för revisionsarbetet och för att underteckna revisionsberättelser och revisorsintyg. Alla ansvariga revisorer uppfyller de interna kompetenskraven. Den interna utbildningen för effektivitetsrevisorer baseras på fastställda kompetensprofiler som omfattar personlig, kommunikativ, strategisk samt yrkesteknisk kompetens. Utbildningen består av tre nivåer: grundutbildning, fortsättningsutbildning samt reflexion, träning, seminarier, studieteknik och internationellt utbyte. Tonvikten för utbildningarna ligger på utredningsmetodik, projektarbete och omvärldsanalys. genomfördes utbildningar inom områden som ekonomistyrning, projektarbete och utredningsmetod. Viss reduktion av kursutbudet skedde tillfälligt på grund av det ekonomiska läget. De utbildningar som har genomförts har varit inom projektutbildning; dessutom har enstaka metodkurser och en kurs i revisionsmetodik genomförts. Därutöver genomfördes seminarier med externa experter och forskare för att tillföra fördjupade kunskaper inom det förvaltningspolitiska området samt seminarier om upphandling och internationellt arbete. Internt kompetensutbyte och utnyttjande av extern kompetens En viktig strategisk fråga för är att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt och vid behov komplettera den dels genom samarbete med universitet, dels genom att anlita konsulter inom både revision och administration. Samverkan både mellanoch inom verksamhetsgrenarna syftar till att utnyttja medarbetarnas kompetens så effektivt som möjligt och bidra till att utveckla deras kompetens.Effektivitetsrevisorerdeltar främst i den årliga revisionen av myndigheternas resultatredovisningar och årliga revisorer deltar när så är lämpligt i effektivitetsgranskningar. Årliga revisorer (årlig revision) bidrar också till effektivitetsrevisionens verksamhetsplanering med insikter från sin granskning av de statliga myndigheterna. Möjligheter till kompetensutveckling tas också till vara närmedarbetare deltar i internationella utvecklingssamarbete. Övriga internationella kontakter, bl.a. inom ramen för INTOSAI och EUROSAI, utnyttjas för omvärldsbevakning och kompetensutveckling utifrån granskningsverksamhetens behov. Då organisationen har behov av tidsbegränsad kompetensförstärkning väljer att anlita konsulter. Inom revisionsverksamheten upphandlas konsulter främst för att tillföra särskild sakkunskap, men också avancerad metodkunskap. Extern kompetens anlitas även för utbildningsinsatser och inom administrationen. fortsatte samarbete med och . Syftet är främst att få tillgång till aktuell och relevant kunskap och kompetens inom områden där granskningar planeras eller genomförs. Externt kompetensstöd utnyttjades till en kostnad23 av . Detta är en minskning jämfört med föregående år. Externt kompetensstöd inom kärnverksamheterna inklusive övrig avrapportering och kompetensutveckling uppgick till (en minskning ) och administration och ledning till (en minskning ). Denna minskning av kostnaderna för extern kompetens är ett resultat av tillfälliga besparingsåtgärder . var 279 personer (inklusive tjänstlediga 314) anställda vid . Minskningen jämfört med föregående år beror främst på en eftersläpning i återrekryteringen efter anställningsstoppet . Tabell 18: antal anställda per Anställda (exklusive tjänstlediga) har 65 personer slutat eller gått på tjänstledighet och 32 stycken har rekryterats eller återkommit från tjänstledighet. Medelantalet anställda24 har ökat till 330 (316). Antalet anställda har minskat , från 343 personer per till 314 . Flertalet avgångar skedde . Sjukfrånvaro och åtgärder för att förebygga ohälsa Den totala sjukfrånvaron minskade något jämfört med föregående år. Andelen långtidssjuka uppvisar den största minskningen. Tabell 19: Sjukfrånvaro 20072008, procent Av total sjukfrånvaro avser: Andel långtidssjuka () Andel långtidssjuka av total ordinarie arbetstid26 Åtgärder för att förebygga ohälsa avslutades ett förebyggande hälsoarbete som inleddes året innan i samarbete med företagshälsovården. Syftet är att stötta medarbetarna till att på ett tidigt stadium själva förebygga ohälsa genom ökad medvetenhet och ansvarstagande i hälsofrågor. Totalt deltog 151 personer varav 100 genomförde hälsoarbetet fullständigt. Sammanställning över väsentliga uppgifter Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv Avgiftsintäkter som ej disponeras Antalet årsarbetskrafter (st.) Medelantalet anställda (st.) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Anvisade medel enligt anslags- direktiv Indrag- ning av anslagsmedel Utgiftsområde 2 anslag 90:1 , ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag Anslagen är räntebärande. Inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision Anslag 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag, utgiftsområde 7 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Summa medel som tillförts för finansiering av drift Ökning ()/minskning (+) av kortfristiga fordringar Ökning (+)/minskning () av kortfristiga skulder Kassaflöde från/till drift Investeringar i materiella tillgångar Investeringar i immateriella tillgångar Ökning/Minskning av statskapital med medel som erhållits från/tillförts statsbudgeten därav medel som tillförts statsbudgeten Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Förändring av fordringar och skulder Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Summa medel som tillförts för finansiering av transfereringsverksamhet Kassaflöde från/till transfereringsverksamhet FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL SPECIFIKATION AV FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL Likvida medel vid årets början Ökning ()/minskning (+) av kassa och bank Ökning ()/minskning (+) av tillgodo-havande RGK Ökning (+)/minskning av avräkning med statsverket Summa förändring av likvida medel (Belopp redovisas i tusental kronor där inte annat anges.) redovisning följer god redovisningssed och lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag samt ESV:s föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut avgift för årlig revision. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidtaxa27 som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Driftkostnader per årsarbetskraft, årsarbetskrafter och medelantal anställda som redovisas i Sammanställning över väsenliga uppgifter har beräknas enligt allmänna råd till 2 kap. 4 § förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag. Myndighetens gemensamma kostnader fördelas utifrån antal personer på revisionsenheterna och den internationella funktionen. Dessa kostnader tillsammans med de enhetsgemensamma kostnader som uppstår på respektive enhet eller funktion fördelas enligt förbrukade timmar inom verksamhetsgrenarna. Utgifterna för omställningskostnader ingår inte i fördelningen. Myndighetens gemensamma kostnader består av kostnader för myndighetsledning (inklusive styrelsen och Vetenskapliga rådet) och administration, lokaler, utrustning, inventarier, utbildningskostnader, förvaltningskostnader samt kostnader för verksamhetsutveckling m.m. Enhetsgemensamma kostnader är ledning och administration av verksamheten på enhetsnivå, kursavgifter och övriga personalkostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete redovisas som transferering i resultaträkningen. Som anläggningstillgångar redovisas Balanserade utgifter för utveckling, Rättigheter och andra immateriella tillgångar, Förbättringsutgifter på annans fastighet samt Maskiner, inventarier, installationer m.m. som har ett anskaffningsvärde på och en beräknad ekonomisk livslängd som uppgår till lägst . Immateriella anläggningstillgångar ska ha ett värde på lägst för att utgiften ska aktiveras. Avskrivning sker från den månad som tillgången tas i bruk. Balanserade utgifter för egenutveckling. En individuell bedömning av ekonomisk livslängd görs. Rättigheter och andra immateriella tillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringarna har tagits upp till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalat. Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa s.k. brytdag då den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Löpande redovisning och anslagsavräkning avseende har gjorts fram t.o.m. . Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner innefattande bl.a. periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger . har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension, för personal som pensionerats i samband med bildandet av och för personal som sagts upp . Intäkter av avgifter och andra ersättningar Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Ränteintäkter avseende räntekontot i Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Jämförelsetalet har räknats om beroende på att de statliga inrapporteringskoder som ligger till grund för beräkning av noten har ändrats 2008. Räntekostnader avseende lån i Avgifter för årlig revision projekt finansierat med balanserat kapital Kapitalförändringen visar en periodiseringsdifferens mellan de kostnader/intäkter som redovisar och de utgifter/inkomster som avräknats statsbudgeten. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Upplupna intäkter årlig revision Uppbördsmedel som betalats till Anslag i räntebärande flöde Anslagsmedel som tillförts räntekonto Skulder avseende anslag i räntebärande flöde Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto i Inbetalningar i icke räntebärande flöde Utbetalningar i icke räntebärande flöde Betalningar hänförbara till anslag och inkomsttitlar Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto i Summa Avräkning med statsverket Konst som överförts från Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser Beviljad låneram 30miljoner kronor Semester- och löneskuld inkl. avgifter Oförbrukade bidrag - utomstatliga har en viktig roll när det gäller internationella biståndsinsatser avseende institutionsuppbyggnad och korruptionsbekämpning. Insatserna löper ofta varför bemyndigats att ingå åtaganden som medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser. Utestående åtaganden som täcks av redan anvisat anslag uppgår till . Uppgifter om ledande befattningshavare Styrelseledamöters och suppleanters uppdrag 2008 ska enligt 7 kap. 10 § i föreskriften (FRS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och redovisa uppgifter relaterat till styrelseledamöter och suppleanter enligt 7 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. ska för dessa personer uppge uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Myndigheten ska vidare redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som betalats ut under räkenskapsåret och de framtida åtaganden som avtalats för var och en av styrelsens ordinarie ledamöter och suppleanter vid myndigheten som utsetts av regeringen. Uppgifter för Ordinarie ledamöter insynsråd (fr.o.m. 080626) (fr.o.m. 091029) Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, v. ordf. Miljö och vatten , ordf. i län, insynsråd för., ordförande hotell- och konferenscentrum AB Offentliga sektorns särskilda nämnd Ersättningar och förmåner som betalats ut (beloppen anges i kronor) är efter förordnandetiden berättigad till hel chefspension. Därvid förutsätts att endast den bästa av de båda pensionerna, chefspension eller förordnandepension, betalas ut. Grufberg tillerkänns utöver pension enligt ovan en kompletterande avgångsersättning från förordnandetidens slut till den månad han fyller . Ersättningen beräknas som skillnaden mellan den då aktuella grundlönen för en riksrevisor jämte det administrativa lönetillägget, å ena sidan, och vad han är berättigad till i chefspension, å andra sidan. Ersättningen ska minskas med vad Grufberg dels uppbär i ersättning enligt 13 § andra stycket förordningen (1995:1038) om chefspensioner, dels uppbär som inkomst av uppdrag utomlands som inte beskattas i . Från avräkningen undantas inkomster som på årsbasis inte överstiger . I övrigt gäller att för anställning som riksrevisor ska gälla förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner, vilken antagits av förvaltningsstyrelse för tillämpning inom och dess myndigheter (RFS 1996:4). Dock gäller att rätt till hel pension uppnås efter en förordnandetid och att den som fullgjort ett sådant sjuårsförordnande är undantagen från ålderskraven för erhållande av pension. Uppföljning av Riksrevisionsreformen. , ledning och hanteringen av effektivitetsgranskningar (2008/09:URF1). Kostnaderna i diagrammet har reducerats med intäkter andra än sådana av anslag och intäkter som redovisats mot inkomsttitel, jämför med tabell 1. Kostnaderna i tabellen har justerats för förändrade avsättningar avseende personal från () och revisorer. Denna kostnad har inte fördelats ut till verksamhetsgrenarnas tabeller. Belopp inom parentes avser jämförelsetal . Se avsnitt Retroaktiva pensionsavgifter. För redovisningen för staten, , Kungliga Slottsstaten samt Förvaltning gäller att revisionen inte ska avse ledningens förvaltning. Gemensam revision innebär att revisorerna har ett gemensamt ansvar för att planera och genomföra revisionen samt komma överens om en arbetsfördelning sinsemellan. Kostnaderna i tabellen omfattar myndighetsgemensamma finansiella intäkter då gemensamma kostnader som fördelats hit först minskats med dessa intäkter. Enligt 14 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Antal rapporter är exklusive årlig rapport. Kostnaderna i tabellen omfattar myndighetsgemensamma finansiella intäkter då gemensamma kostnader som fördelats hit först minskats med dessa intäkter. redovisas styckkostnad (Kostnad per avslutad granskning) för avslutade granskningar. I styckkostnaden ingår granskningens totala kostnad från start till publicering. I styckkostnaden redovisas även granskningar som avslutats utan rapport. I styckkostnad ingår inte kostnader för områdesbevakning. Kostnaderna har beräknats enligt den nya modellen. Kostnaderna i tabellen omfattar myndighetsgemensamma finansiella intäkter då gemensamma kostnader som fördelats hit först minskats med dessa intäkter. Beredning pågår, inget avtal finns ännu för . INTOSAI:s regionala grupp för . Tabellen innehåller myndighetsgemensamma finansiella intäkter. Jämförelsetal har ändrats så att intäkter 468 tkr redovisas för Internationell revision, samverkan och kontakter. I årsredovisning 2007 redovisades dessa som en minskning av kostnaden. Kostnaderna i tabellen omfattar myndighetsgemensamma finansiella intäkter då gemensamma kostnader som fördelats hit först minskats med dessa intäkter. Här ingår förutom årliga rapport och även remissyttranden samt seminarier och andra kontakter. behandlar granskningsrapporterna efter det att rapporterna har slutförts. Alla rapporter behandlas därför inte samma kalenderår som de slutförts. Kostnad anges här enbart för att ge en uppfattning om omfattningen av externt kompetensstöd. Kostnaderna ingår i redovisningen för respektive berörd verksamhetsgren i tidigare kapitel. Uppgiften återfinns i Sammanställning över väsentliga uppgifter. I förhållande till total ordinarie arbetstid. Total sjukfrånvaro i procent multiplicerad med andel långtidssjuka () i procent. har beslutat om en högsta taxenivå. Dock längst hyreskontraktets varaktighet.