frsrdg · GW04ER1 · 2009-03-10 00:00:00 — På grund av att , , och och men även andra länder upplevt en ökad invandring från hölls en brådskande debatt om denna problematik vid oktobersessionen (dok. 11053, rek. 1767, res. Både MR-frågor och hanteringen av migrationsfrågor kräver ökat bilateralt och multilateralt samarbete. Men det behövs också åtgärder för att stävja kriminella nätverk som ägnar sig åt människosmuggling. MR-kommissarien påminde om att rätten till rörelsefrihet skyddas genom tilläggsprotokoll 4. har församlingen delat ut ett årligt pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett föredömligt sätt arbetat för att stärka Europasamarbetet. utgörs av ett underutskott i församlingens miljö- och jordbruksutskott. Europapriset 2008 tilldelades staden i . årliga museipris har utdelats . Dess syfte är att främja kännedom om historia och kulturarv. utgörs av församlingens utskott för kultur, vetenskap och utbildning, och beslutsunderlag läggs fram av det europeiska museiforumet. 2.9 Parlamentarisk dimension i anslutning till det svenska ordförandeskapet i 2.9.1 Uppföljning av ordförandeskapet beslutade den svenska Europarådsdelegationen att följa upp och utvärdera ordförandeskap i 2008 och gav ett uppdrag till att ta fram en rapport som underlag för uppföljningen. Arbetet har genomförts i samråd med delegationssekretariatet på internationella kansli. Rapporten finns som bilaga till denna redogörelse. 2.9.2 Möten och evenemang i För att under det svenska ordförandeskapet lyfta fram den parlamentariska dimensionen i Europarådssamarbetet inbjöd den svenska delegationen två av utskotten i till . Det politiska utskottet sammanträdde i och det ständiga utskottet . 2.9.2.1 Det politiska utskottet I det politiska utskottets mandat ingår att hantera frågor som gäller demokratiska institutioners sätt att fungera i och diskutera möjligheter att utveckla dem vidare. Demokratins tillstånd i är således ett regelbundet återkommande uppdrag. Ett aktuellt rapportutkast på Stockholmsagendan fokuserade på migration ur ett demokratiperspektiv som sedan debatterades av församlingen i plenum . En annan viktig punkt på dagordningen i handlade om reformeringen av FN:s arbete. har tidigare uttryckt starkt stöd för reformer av institutionerna inom FN och betonat vikten av att vitalisera generalförsamlingens arbete och effektivisera säkerhetsrådet. Dessutom har församlingen länge förespråkat ökad parlamentarisk medverkan i FN. Det aktuella rapportutkastet fokuserade på en hållbar reform av FN, bl.a. genom att se till att organisationen uppfyller kraven på demokrati, öppenhet, legitimitet och ansvarsskyldighet. På dagordningen i stod i övrigt ärenden som handlade om inför , situationen i , , m.m. Utskottet hade åsiktsutbyte med ett flertal representanter för regeringen. Migrationsminister , miljöminister , kabinettssekreterare och statssekreterare medverkade vid mötet som leddes av som ordförande för det politiska utskottet. 2.9.2.2 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott möttes i . Utskottet består av cirka 80 ledamöter från parlamenten i de 47 medlemsstaterna. Mötet öppnades av president . På vägnar hälsade talman välkommen. EU-minister presentation inledde en diskussion om prioriteringar under det svenska ordförandeskapet. , ordförande i , medverkade också i programmet. En viktig dagordningspunkt var en debatt om kemiska vapen i (dok. 11601, res. Den fördes mot bakgrund av en rapport som vädjar om en lösning av problemet och krävde att regeringarna i och samt FN offentliggör militär information om var i havet kemiska vapen har dumpats. Andra ärenden på dagordningen var användning och erfarenheter av sanningskommissioner (dok. 11459, res. 1613) och möjligheter att använda Internet inom utbildningen (dok. 11523, rek. , byrån, höll också ett separat möte i för att utvärdera valobservationsinsatserna vid parlamentsvalen i och , uppdatera dagordningen för församlingens session , förbereda ett trepartsforum om liksom 60-årsfirande 2009. Europarådsdelegationens ordförande , ledamot både i byrån och i det ständiga utskottet, deltog i mötena i . 2.9.2.3 Tävling om Europarådskunskaper Med anledning av det svenska ordförandeskapet anordnade Europarådsdelegationen en frågetävling i med inbjudan att delta till alla med tillgång till intranet. Syftet med tävlingen var att öka intresset för och dess parlamentariska församling. 80 personer deltog i tävlingen som pågick i majjuni. Den parlamentariska församlingen stödde tävlingen genom att donera priser. Vid en prisceremoni utdelades belöningar till 15 personer som svarat korrekt på alla frågor. 2.9.3 Deltagande i andra konferenser och möten i Vid ett kollokvium om en bättre tillämpning av på nationell nivå deltog och . Vid en konferens om en ny Europarådsstrategi för barnets rättigheter deltog de , och . Kommuner och Landsting arrangerade i samarbete med Kommunalkongressen och MR-kommissarie ett seminarium om det systematiska arbetet för genomförande av mänskliga rättigheter på lokal och regional nivå. Från Europarådsdelegationen medverkade de i en paneldebatt. 2.10 Gäster gästades den parlamentariska församlingen av president , president , president , president , president , presidentskapets ordförande i och , den turkcypriotiska ledaren , premiärminister , premiärminister , statsminister , förbundskansler , premiärminister , premiärminister , utrikesminister , utrikesminister , integrations- och jämställdhetsminister och kabinettssekreterare , generalsekreterare , FN:s höga representant för allians mellan civilisationerna , Internationella Rödakorskommitténs president , president , den rysk-ortodoxa kyrkans patriark , CLRAE:s ordförande , Latinamerikanska församlingens ordförande och () president . utrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförande samt utrikesminister i samma egenskap informerade församlingen om verksamheten i ministerkommittén och svarade på parlamentarikernas frågor. 3 Den svenska representationen 3 DEN SVENSKA REPRESENTATIONEN 2008/09:ER1 16.42 2008/09:ER1 3 DEN SVENSKA REPRESENTATIONEN 16.42 session hade anmält följande valda ombud och ersättare till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (), delegationens vice ordförande () () () () Ersättare () () () () () () års session var ombuden och ersättarna fördelade på församlingens utskott och underutskott enligt följande (utskottsersättare inom parentes): Ständiga utskottet (består av delegationsordförandena): utskottet: , (, ) för : , ex officio för externa relationer: , , ex officio för : , ex officio för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: de , (Acketoft, ) för bekämpning av brottslighet och terrorism: de (Acketoft) för minoriteters rättigheter: de för intervjuer med domarkandidater: (fr.o.m. 2008-04-14), Acketoft Utskottet för ekonomi och utveckling: Lilliehöök, Yazdanfar (, ) för internationella ekonomiska relationer: Lilliehöök för utveckling av turistnäringen: Lilliehöök Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: de , (Acketoft, ) för barnfrågor: (de ) för sociala stadga: Acketoft (de ) Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: Acketoft, (, ) för migrationsfrågor: (Acketoft ) Acketoft fr.o.m. 2008-04-14 (fr.o.m. 2008-04-14) för flyktingfrågor: , vice ordf. Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , (Lilliehöök, ) för kulturarv: (Lilliehöök) för mediefrågor: för ungdom och sport: för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: , (, Yazdanfar) för hållbar utveckling: , ordf. () för lokal och regional demokrati: () för Europapriset: för jämställdhet mellan könen: , (de ) om våld mot kvinnor: , ordf. () mot människohandel: , ordf. () Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (granskningsutskottet; medlemmarna utses av partigrupperna): , ex officio har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: Ad hoc-utskottet för övervakning av presidentvalet i () Ad hoc-utskottet för övervakning av presidentvalet i (de , ) Ad hoc-utskottet för övervakning av presidentvalet i () Ad hoc-utskottet för övervakning av parlamentsvalet i () Partigrupper 1. Den socialistiska gruppen (, SOC) 185 medlemmar: , , , , , Yazdanfar 2. Det (Group of Peoples Party, EPP/CD) 196 medlemmar: , de , , 3. Alliansen för liberaler och demokrater () 89 medlemmar: , Acketoft 4. Den europeiska demokratiska gruppen () 94 medlemmar 5. Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL) 30 medlemmar Därutöver finns 35 delegater som inte tillhör någon partigrupp. De politiska styrkeförhållandena i församlingen påverkar sammansättningen av sessionernas talarlistor samt de ekonomiska bidrag partigrupperna får via församlingens budget. 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4 HUVUDOMRåDEN FöR FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 2008/09:ER1 16.42 2008/09:ER1 4 HUVUDOMRåDEN FöR FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 16.42 4.1 Granskning 4.1.1 fortsatte att följa upp utvecklingen i (dok. 11579, 11656, res. 1609, 1620). Debatten vid aprilsessionen skedde i ljuset av den politiska kris som bröt ut i landet efter presidentvalet . Församlingens ad hoc-kommitté deltog i valövervakningen. Valobservatörerna kritiserade genomförandet av valet bl.a. på grund av konstaterat valfusk. Utvecklingen i efter presidentvalet gav anledning till oro. Parlamentarikerna fördömde våldshandlingar som lett till flera döda och skadade. De armeniska myndigheterna uppmanades att utreda vad som lett till händelserna och att upphäva det utlysta undantagstillståndet och därmed restriktioner för yttrandefriheten. En konstruktiv dialog mellan myndigheterna och den politiska oppositionen ansågs vara viktig för en lugn utveckling. Församlingen fortsatte granskningen av vid junisessionen genom att debattera frågan som brådskande (dok. 11656, res. Parlamentarikerna välkomnade att armeniska myndigheter visat vilja att leva upp till de krav som församlingen framfört . Men utvecklingen i landet fortsatte att ge anledning till oro. En kommission har tillsatts för att utreda händelserna men den anses vara behäftad med en rad brister, vilka församlingen ville se åtgärdade. Vidare krävdes att frihetsberövade släpps eller ställs inför domstol. En konstruktiv politisk dialog mellan politiska aktörer i landet om nödvändiga reformer är en förutsättning för att komma vidare. En amnestilag förespråkades. Vidare krävdes att respekterar föreningsfriheten. Församlingen anslöt sig till rapportörernas förslag att ge en tidsfrist till . Om landet då inte lever upp till de ställda kraven avsåg församlingen överväga möjligheten att suspendera de armeniska delegaternas rösträtt i församlingen. För att åstadkomma snabbare reformer i föreslog de en förändring av resolutionstexten. Hon ansåg en snabbare tidtabell vara motiverad och betonade att det armeniska folket förtjänar att demokratins principer och de mänskliga rättigheterna respekteras och att rättsstaten upprätthålls. Förekomsten av politiska fångar i var oacceptabel. Oppositionen kunde inte verka fritt och oppositionsledare höll sig gömda av rädsla för repressalier. 4.1.2 Vid junisessionen debatterade församlingen hur de demokratiska institutionerna fungerade i (dok. 11627, res. Inför det stundande presidentvalet i uttryckte församlingen stor oro över den allt sämre situationen för mänskliga rättigheter, något som underminerar alla försök från myndigheters sida att genomföra presidentvalet enligt internationell standard. Mot bakgrund av att landets tidigare val inte uppfyllt krav på grundläggande internationell standard ansågs valet vara avgörande för demokratiska trovärdighet. Parlamentarikerna radade upp nödvändiga åtgärder inför valet . Bland annat krävdes att valkommissioner sammansattes på ett balanserat sätt och att det fanns möjlighet att överklaga. Vidare krävdes att alla politiska partier och grupperingar gavs samma tillgång till etermedier. Det var viktigt att garantera oppositionens rätt att hålla offentliga möten. En dialog mellan den regerande majoriteten och oppositionen behövdes skyndsamt för att förbättra det politiska klimatet i landet och stärka medborgarnas förtroende för valprocessen. Parlamentarikerna poängterade att begränsningar av yttrandefriheten och föreningsfriheten inte kunde accepteras i ett av medlemsländer. Förekomsten av trakasserier oppositionella journalister var ytterst oroande. Angående politiska fångar ansåg församlingen att frågan ännu inte var löst. Församlingen beklagade att den amnestilag som befriade 9 000 brottslingar inte innebar någon förändring för de fångar vars frigivande församlingen upprepade gånger krävt. Korruptionen fortsätter att vara ett allvarligt problem på ett flertal samhällsområden i . Församlingen förutsatte att granskningsutskottet fortsätter att bevaka åtaganden som medlem i . 4.1.3 Bosnien och Vid höstsessionen utvärderades Bosnien och åtaganden inom (dok. 11700, rek. 1843, res. Landet anhöll om medlemskap 1995. Genom att det allmänna valet i Bosnien och bedömdes motsvara internationell standard hade landet tagit ett positivt steg på väg mot medlemskap i . En lång lista med krav på förändringar var en förutsättning för medlemskapet som trädde i kraft . Den första granskningsrapporten om Bosnien och presenterades 2004. Landets väg till ett normalt och stabilt samhälle har visat sig vara besvärlig. Den aktuella granskningen gav anledning till en bedömning att utvecklingen varit positiv men alltför långsam. Landet har ratificerat grundläggande internationella avtal om de mänskliga rättigheterna samt antagit handlingsplaner inom viktiga områden. Reformerna måste dock tillämpas i praktiken. Åtgärder krävs för att underlätta för tvångsförflyttade personer att kunna återvända till sina hem. Återvändare behöver hjälp för att återanpassa sig. Bosnien och uppmanades att skynda på att se över landets författning. I detta avseende har landet inte gjort några framsteg . Avsikten med att ändra författningen är att skapa en starkare federal stat och att minska de två autonoma enheternas befogenheter. Församlingen gratulerade landets myndigheter med anledning av att Bosnien och undertecknat ett stabilitets- och associationsavtal med EU. Men närmandet till EU skulle kunna försenas om presidentskapets serbiska, bosniakiska och kroatiska representanter inte kan enas om de grundläggande reformer som är en förutsättning för att landet ska kunna utnyttja de förmåner som integrationen i europeiska strukturer erbjuder. Församlingen uppmärksammade vidare den tilltagande polemiken med nationell och etnisk betoning mellan ledarna för de tre folkgrupperna särskilt i anknytning till de annalkande kommunala valen . Vidare fördömde parlamentarikerna förekomsten av diskriminering och våld mot HBT-personer och trakasserier som riktats mot organisatörer och deltagare vid . Församlingen beslutade att fortsätta granskningen av Bosnien och åtaganden. 4.1.4 Vid januarisessionen utvärderade församlingen utvecklingen i (dok. 11502 rev., res. Debatten ägde rum efter det georgiska presidentvalet . Församlingens bedömning var att trots de omständigheter som ledde till den tidigarelagda valtidtabellen, brister i valproceduren och våld i samband med valet, handlade det ändå om en genuin politisk valprocedur. Den georgiska regimen har fått sitt rykte skamfilat genom att före valet på ett våldsamt sätt upplösa fredliga demonstrationer och genom att stänga av två oppositionsvänliga tv-stationer och slutligen genom att deklarera undantagstillstånd. En hållbar demokrati kan inte byggas utan att det finns en grundläggande säkerhet i samhället. Församlingen slog fast att en fullständig normalisering av situationen i inte är möjlig utan en fredlig och demokratisk lösning på konflikterna kring de två utbrytarregionerna och . Församlingen beklagade att kriser har överskuggat ett flertal av de framsteg gjort för att leva upp till sina åtaganden och skyldigheter i . För att skapa förutsättningar för ett pluralistiskt och representativt parlament har församlingen krävt att landets 7-procentströskel till parlamentet sänks. Detta krav har fått gehör och rösttröskeln har sänkts till . Vidare har valsystemet ändrats till proportionella val. Valkommissionernas sammansättning och de regler som styr finansieringen av valkampanjer har ändrats. Åtskilligt återstår dock att göra. Äganderätts- och ersättningsfrågor efter konflikterna måste lösas genom lagstiftning. Vidare krävs reformering av polis- och domstolsväsen, åtgärder för att förbättra förhållandena i fängelserna samt effektivisering av kampen mot korruption. Myndigheterna måste visa att deras agerande motsvarar principerna för demokrati, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna. Rådande fattigdom och sociala orättvisor har inte angripits på ett tillfredsställande sätt. Församlingen avsåg att fortsätta granska hur lever upp till sina åtaganden inom . Ett ad hoc-utskott sammansatt för ändamålet av församlingens byrå övervakade parlamentsvalet i . Församlingens valobservatörer konstaterade att trots vissa förbättringar uppfyllde inte valets genomförande förväntningarna. 4.1.5 Granskning av demokratins tillstånd årliga rapport om hur demokratiska institutioner fungerar (dok. 11628, rek. 1841, res. 1619) utgjorde en del av underlaget för debatten om demokratins tillstånd i (se 4.2.1 och 4.7). Elva länders åtaganden har varit föremål för granskning : , , , och , , , , , , och . Utskottets granskning bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. Meningen har varit att granskningsarbetet i de två organen ska komplettera varandra. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. Utskottets delegationer besöker de granskade länderna för att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen i landet i fråga. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Efterlevnaden av granskningens rekommendationer följs upp genom en dialog med landet och påbörjas efter avslutad granskning. En sådan dialog pågår mellan utskottet och tre medlemsländer: , och . lämnar utskottet även en periodiskt återkommande rapport om länder som inte är under regelrätt granskning. granskar utskottet samtliga medlemsländer på en roterande basis. som rapporten täcker (2008) har följande 11 länder granskats: , , , , , , , , , och . anmodades att ratificera protokoll nr 12 till (CETS 177) som förbjuder diskriminering. 4.2 Politiska frågor 4.2.1 demokratier inför nya utmaningar: mångfald och migration Vid junisessionen ägnade församlingen en hel arbetsdag åt att debattera demokratins tillstånd i . Underlaget till debatten var en rapport som utarbetats av det politiska utskottet (dok. 11623, 11653, rek. 1839, res. 1617) tillsammans med rapporter från granskningsutskottet och migrationsutskottet (se 4.1.5 och 4.6.1). Av befolkning är invandrare och andelen ökar. Integration är därför en central fråga för den demokratiska utvecklingen i . Det finns ett stort behov av att underlätta invandrares samhälleliga deltagande, poängterade församlingen. Det är också viktigt att skapa möjligheter att få medborgarskap och dubbelt medborgarskap. För att demokratin ska fungera tillfredsställande är det av stor vikt att hitta en rätt balans mellan mångfald och integration. Församlingen diskuterade även olika åtgärder för att förbättra invandrares demokratiska delaktighet och uppmanade medlemsländerna att bevilja rösträtt och rätten att ställa upp som kandidat i lokala och regionala val efter högst vistelse. Behovet av språkundervisning underströks också. Inför debatten organiserade det politiska utskottet en konferens kring samma tema i syfte att inhämta synpunkter från inbjudna frivilligorganisationer. 4.2.2 Kriget mellan och Höstsessionen dominerades av en rekordlång debatt om följderna av kriget mellan och (dok. 11724, 11720 add. II, 11732, 11734, 11731, 11730, rek. 1846, res. De politiska gruppledarna hade tagit initiativ till en brådskande debatt. En ad hoc-kommitté från församlingen besökte både och veckan före sessionen för att samtala med företrädare för de ryska och georgiska regeringarna och parlamenten samt det civila samhället. Som ordförande i det politiska utskottet ingick i ad hoc-kommittén till och och var en av rapportörerna vid debatten. Han inledde med att konstatera att det inte var acceptabelt att två av rådets medlemsländer krigade mot varandra. sade sig vara övertygad om att lurade i en fälla, något som inte berättigade att reagera med våld. Det var inte aktuellt för församlingen att ta till sanktioner utan den borde vänta tills skuldfrågan utretts. Genom uteslutning skulle möjligheten till påverkan försvinna. En fortsatt dialog mellan alla berörda parter var en förutsättning för att kunna gå vidare och skapa förtroende mellan parterna. Krav på att återkalla erkännandet av och kvarstod. Församlingen avsåg att intensivt engagera sig för att följa upp konsekvenserna av kriget. Den av församlingen antagna resolutionen fokuserade på den humanitära situationen i området. Parlamentarikerna drog slutsatsen att bägge parter under kriget gjort sig skyldiga till brott mot folkrätten genom att använda oproportionerligt militärt våld. De rättsliga frågorna om eventuella förbrytelser skulle klarläggas av en oberoende internationell utredning. För att övervaka MR-situationen i området uppmuntrade församlingen generalsekreteraren att i samarbete med MR-kommissarien upprätta en särskild fältmission för att övervaka MR-frågorna i området. Parterna uppmanades att fullt ut medverka i kommande internationella samtal som syftar till att nå långsiktig stabilitet i området. Församlingens minimivillkor för en meningsfull dialog innebär att ingångna fredsavtal efterlevs, att ryska trupper dras tillbaka till de positioner där de stod före , att EU:s och övervakare får obehindrat tillträde till och samt att återkallar erkännandet av utbrytarprovinserna. Parlamentarikerna välkomnade det svenska ordförandeskapets initiativ att sammankalla ett ministermöte i och gav sitt stöd åt en handlingsplan inriktad på att genom omedelbara insatser säkerställa återvändandet av flyktingar, att övervaka läget för de mänskliga rättigheterna och att inrätta en förstärkt övervakningsmekanism för och . de slog i sitt debattinlägg fast att utmanade världssamfundet genom att ignorera sina internationella åtaganden. trovärdighet stod nu på spel och därför måste agera resolut. Det var viktigt att göra en skillnad mellan agerande inom sina egna gränser och ockupation av georgiskt territorium. Det var den civila befolkningen som drabbades hårdast av kriget. poängterade i sitt inlägg att församlingen hade en skyldighet att försvara kärnvärderingar. aggression i samt dess vägran att avskaffa dödsstraffet och ratificera protokoll nr 14 har fått hård kritik. Den ryska ockupationen av georgiskt territorium, etablerandet av en buffertzon samt det ryska erkännandet av de två georgiska utbrytarrepublikerna bekräftade en redan uppenbar trend. En internationell utredning i ärendet välkomnades. Det är viktigt att dialogen och förhandlingarna leder till en positiv utgång, att problemen får en lösning. I sitt debattinlägg lyfte fram vikten av att genomföra beslutade initiativ. Han fokuserade särskilt på förslaget som uppmanade generalsekreteraren att undersöka möjligheter att tillsätta en särskild fältmission. En viktig förutsättning var att fältmissionen fick obehindrad tillgång till alla områden som påverkats av kriget. vädjade till alla parter, särskilt till , att följa församlingens rekommendation. 4.2.3 Kosovo Församlingens mångåriga engagemang i Kosovofrågan har motiverats av att Kosovo angår hela det internationella samfundet. avslog församlingen ett förslag om självständighet för Kosovo som lösning för att skapa hållbar, långsiktig fred och stabilitet i regionen. Församlingen uppmanade i stället och de provisoriska myndigheterna i att vara flexibla och pragmatiska.