frsrdg · GX04JO1 · 2009-11-12 00:00:00 — Det förhållandet att Söderorts po- lismästardistrikt inte har handlagt något ärende i vilket . eller den före detta frun är inblandade påverkar inte myndighetens uppfattning i frågan. Detta förfarande att utforma en privat skrivelse på ett sätt som ger den ka- raktären av att vara officiell är högst olämpligt. Myndighetens bedömning är, mot bakgrund av de yttre omständigheterna kring upprättandet av yttrandet och yttrandets slutliga utformning, att yttrandet måste anses ha upprättats i tjänsten eller i vart fall haft en så nära anknytning till tjänsten att det får anses ha upprättats i tjänsten. kompletterade därefter yttrandet enligt i huvudsak följande. Söderorts polismästardistrikts bedömning är att, för det fall yttrandet skall anses ha upprättats i tjänsten, Kickis genom sitt agerande åsido- satt sina skyldigheter i anställningen. Åsidosättandet kan inte bedömas som ringa och skall därför föranleda disciplinär åtgärd. får med hänvisning till tidigare ingivet yttrande och den information som lämnats i JO:s kompletterande skrivelse, framföra följande. Myndighetens bedömning är att det finns skäl för JO att påkalla att Kickis agerande med anledning av upprättande av aktuellt yttrande prövas i arbetsrättslig ordning. . kom in med ett yttrande. I ett beslut anförde chefsJO bl.a. följande. Jag vill först framhålla att JO inte bör till utredning ta upp förhållanden som ligger om inte särskilda skäl föreligger. för anmälan till JO hade det förflutit Kickis skrev yttrandet . Mot denna bakgrund, samt med hänsyn till att disciplinpåföljd får meddelas bara om en arbetstagare från förseelsen skriftligen har underrättats om vad som anförs mot honom (17 § lagen [1994:260] om offentlig anställning), har jag inte funnit tillräcklig anledning att närmare utreda omständigheterna kring yttrandet . Detta ska emellertid inte förstås så att jag anser att Kickis handlande i denna del är invändningsfritt utan endast som ett kon- staterande av att jag inte finner tillräckliga skäl att ta upp saken till prövning. Jag övergår nu till att pröva Kickis upprättande av yttrandet . Av utredningen framgår att den aktuella handlingen upprättades med poli- sens namn och emblem överst i vänstra hörnet; enligt Söderorts polismästar- distrikt har dess brevmall använts. Handlingen avsåg Ärende [tidigare hust- run] och var rubricerad Yttrande i kultur relaterad problembild. Vidare var yttrandet undertecknat av Kickis med angivande av hennes tjänstetitel. I handlingen angavs också hennes direkttelefonnummer hos . 2 009 /1 0:JO1 Som förklaring till sitt engagemang i tvisten mellan . och hans ti- digare hustru har Kickis uppgett att hon blev kontaktad av den tidigare hustrun eftersom dennas ombud var intresserad av att få ett yttrande kring kulturrelaterade konflikter från Kickis , som sakkunnig på området. Enligt Kickis skrevs bl.a. det nu aktuella yttrandet i hennes egenskap av sakkunnig på området för kulturrelaterade kon- flikter och inte i tjänsten i hennes egenskap av polis. Det finns självfallet inte något förbud mot att en offentlig befattningshava- re i en privat angelägenhet använder de kunskaper och erfarenheter som den- ne fått i sin anställning. Däremot kan lämpligheten av att använda sin tjänste- titel i sådana situationer på goda grunder diskuteras. JO har exempelvis tidi- gare uttalat att en domare bör vara restriktiv med att använda sin tjänstetitel när domaren som privatperson agerar i ett rättsligt sammanhang och att det inte får förekomma att en domare använder sin titel på ett sådant sätt att den kan uppfattas som ett påtryckningsmedel (se JO 2004/05 s. 54). Motsvarande resonemang kan givetvis föras beträffande en polisman. Det är vidare av grundläggande betydelse för förtroendet för polisen att en skrivelse som en polisman avfattar i en privaträttslig angelägenhet inte är utformad på ett sådant sätt att läsaren bibringas intrycket att skrivelsen är upprättad i tjänsten och kanske t.o.m. ger uttryck för polismyndighetens upp- fattning i frågan. Det är givet att t.ex. ett yttrande som uppfattas vara upprättat av en polisman i dennes tjänst tillmäts särskild vikt. Brevmallar med en po- lismyndighets namn och emblem ska därför naturligtvis inte användas vid upprättande av skrivelser som saknar samband med utövandet av tjänsten. Om en polisman engagerar sig i en privat angelägenhet, måste det således göras helt klart att denne inte handlar i tjänsten och uttalar sig på myndighe- tens vägnar. Enligt min mening ger utformningen av Kickis yttrande otvetydigt intryck av att det avgetts i hennes egenskap av polis- man vid . Innehållet i handlingen är inte heller sådant att det, trots allt, måste stå klart för en läsare att det är Kickis privata uppfattning i saken som redovisas. I likhet med polismyndigheten anser jag att ett sådant förfarande att utforma en privat skrivelse på ett sätt som ger intryck av att den är avgiven i tjänsten är högst olämpligt. Genom att utnytt- ja sin ställning som polisman i en privat angelägenhet har Kickis , enligt min uppfattning, åsidosatt sina skyldigheter i anställningen på ett sätt som innefattar sådan tjänsteförseelse som enligt 14 § lagen om offentlig anställning bör föranleda disciplinpåföljd. Jag beslutar därför att överlämna ärendet till för prövning av denna fråga. I ett beslut ålade Kickis disciplinpåföljd i form av löneavdrag . I sin motivering slog personalansvarsnämnden först fast att Kickis handlande, även om det inte skett i tjänsten, hade sådan anknytning 2 009 /1 0:JO1 till hennes anställning som polis att det kunde prövas i disciplinär ordning. Därefter anförde nämnden följande. Det är av grundläggande betydelse att allmänheten och andra myndigheter kan lita på att en skrivelse som framstår som en av Polisen avgiven handling verkligen har Polisen som avsändare. En skrivelse från en polismyndighet tillmäts en särskild betydelse. Detta förtroende får inte missbrukas. Kickis handlande är ägnat att rubba allmänhetens och andra myndigheters förtroende för Polisen. Genom att hon i en pågående rättspro- cess gällande vårdnaden av ett barn använt sig av polismyndighetens namn och emblem samt tjänstetitel har hon åsidosatt vad som ålegat henne i anställ- ningen. Felet framstår som så allvarligt att strängare påföljd än varning är påkallad. Hon ska därför åläggas disciplinpåföljd i form av löneavdrag . En läkarundersökning av en målsägande inom ramen för en förundersökning ska genomföras skyndsamt uttalanden rörande läkares samt polis och åklagares skyldigheter (Dnr 3870-2007) I en anmälan till JO framförde C.I. klagomål mot åklagares vid Åkla- garmyndigheten, åklagarkammaren i , handläggning av en förunder- sökning rörande våldtäkt mot barn samt mot läkare vid barn- och ungdoms- kliniken på i , och Rätts- medicinalverket, rättsmedicinska avdelningen i . Vidare kritiserades handläggning av och dom i brottmålet. Anmälarna uppgav bl.a. att det dröjde den första läkar- undersökningen av barnet ägde rum. Vid denna konstaterades skador på bar- net varför en undersökning skulle genomföras vid . Det dröjde innan den undersökningen kom till stånd. Handlingar i åklagarkammarens ärende AM-2825-07 och i ärende K4344-07 samt dom i målet inford- rades. Vidare inhämtades muntliga upplysningar från kammaråklagaren , kriminalinspektörerna samt en tidigare anställd psykolog vid polismyndigheten, . Av utred- ningen framkom bl.a. följande. Sedan förundersökning inletts med anledning av en an- mälan från , häktades en person misstänkt för våld- täkt mot barn. gav åklagaren skriftliga direktiv om att målsägan- den skulle läkarundersökas. I en s.k. flödespromemoria som upprättats över handläggningen hos polis- myndigheten var antecknat att JB hade kontakt med barnklini- 2 009 /1 0:JO1 ken för att beställa tid för läkarundersökning. Det framgick att erbjöd tid och vidare angavs Hon [] kan inte få fram någon annan tid , kontakt om åkl inte accep- terar./JB. Därefter fanns inte antecknat att någon ytterligare kontakt före- kommit i saken. bekräftade att det var hon som hade gjort anteckningen i flödespromemorian och uppgav att hon mindes att både polis och åklagare tyckte att den erbjudna läkartiden låg för långt fram i tiden och att hon för- medlade denna synpunkt till läkaren. Hon förklarade att det rörde sig om ett barn som skulle undersökas men mindes inte säkert om hon sagt att den miss- tänkte var frihetsberövad. Det skulle i och för sig ha varit konstigt om hon inte gjorde det eftersom det är något man brukar påpeka som ett argument för att det är bråttom. Såvitt hon mindes var anledningen till att de inte fick någon tid för undersökning förrän dels att det var ont om personal på barnkliniken dels att läkaren ansåg att det inte hade någon betydelse om un- dersökningen dröjde en eller eftersom de påstådda övergreppen redan låg ett tag tillbaka i tiden och man därför ändå inte kunde räkna med att se några färska skador. Enligt kan det ha varit någon annan som hade kontakterna med åklagaren för hon mindes inte att hon pratat med denne. bekräftade att åklagaren inte hade accepterat den föreslagna tiden utan ville ha undersökningen utförd tidigare. uppgav att efter häktningsförhandlingen gavs direktiv till polisen om att en läkarundersökning skulle ske. Sjukhuset hade särskilda jourtider, dock inte , för dessa undersökningar. När det vid den för- sta undersökningen konstaterades att det fanns vissa skador underrättade läkaren polisen och ärendet skickades, via läkaren, vidare till rättsmedicin. Hon ringde dit och frågade när undersökningen skulle kunna bli av. Hon talade bl.a. med . Den förklaring hon fick till att det dröjde var att det krävdes tre läkare till en sådan undersökning. Hon tror dock, trots detta besked, att det bara var två läkare som var med vid undersökning- en. När undersökningen var utförd ringde hon även då till rättsmedicin efter- som det dröjde innan protokollet skrevs ut. Till slut bad henne att sluta ringa. På grund av dröjsmålet var hon tvungen att begära anstånd med att väcka åtal. , och anmodades att lämna upplysningar om handläggningen av polismyndighetens begäran om läkarundersökning av målsäganden. Till respektive begäran foga- des bl.a. flödespromemorian och de tjänsteanteckningar som upprättats med anledning av de ovan nämnda inhämtade upplysningarna från polis och åkla- gare. (ordförande ) kom in med ett remiss- svar i vilket det angavs att upplysningarna grundade sig på klinikchefen vid barn- och ungdomskliniken samtal med ansvarig överläkare samt journaldokumentation. I yttrandet anfördes vidare följande. Vid barn- och ungdomskliniken utförs på begäran av socialtjänst eller polis undersökningar av barn som utsatts för misshandel eller övergrepp. 2 009 /1 0:JO1 kvaliteten på undersökningen ska vara så hög som möjligt har kliniken i för- väg inplanerade mottagningstider med erfaren barnläkare och vid behov gemensamt med gynekolog. I de fall behovet av undersökning inte bedöms vara akut, görs undersökningarna på dessa planerade tider. I vissa fall eller efter särskild anmodan görs undersökningen av rättsmedicinare. Den aktuella undersökningen begärdes i brev daterat av socialsekreterare i kommun. Brevet ankomstregistrerades vid barnkliniken . , , kontaktade polisen ansvarig överläkare för att få för undersökning av målsäganden. Tid bokades in vid en i förväg inplanerad mottagningstid med erfaren barnläkare. Något behov av akut undersökning bedömdes inte föreligga []. Om åklagaren bedömde att tiden inte var acceptabel skulle polisen återkom- ma. Någon kontakt med begäran om tidigare undersökningstid togs enligt uppgift inte. Undersökningen ägde rum . Undersökningsfynden var sådana att en rättsmedicinsk undersökning ansågs nödvändig. Efter samråd med an- svarig överläkare kontaktade därför barnläkaren omgående per telefon den rättsmedicinska jouren i , som skulle återkomma med besked om tid för rättsmedicinsk undersökning. bedömer att undersökningen av målsäganden har skett enligt de rutiner som finns vid barn- och ungdomskliniken. Någon begäran om att få en tidigare undersökningstid har inte inkommit från polismyndighe- ten. (generaldirektören ) kom in med ett yttran- de i vilket angavs att upplysningar och yttrande inhämtats från den rättsmedi- cinska avdelningen i genom tf. avdelningschefen som angett i huvudsak följande. Begäran från i om rättsmedicinsk under- sökning av målsäganden kom in till rättsmedicinska avdelningen i . Målsäganden undersöktes på på i . Undersökningen utfördes av överläkarna , specialist i kirurgi, och , specialist i rättsmedicin. kompletterades utredningshandlingarna med ett polisförhör. inkom en journalkopia från avseende ultraljudsundersökning som gjorts . Målsäganden hade tidigare, , undersökts på Barn- och Ungdomskliniken på . I journalanteckningarna från fanns inga tecken på akut ska- da. Att det dröjde mellan begäran om rättsmedicinsk under- sökning och tidpunkten för undersökningen hade därför med stor sannolikhet ingen betydelse för den medicinska bedömningen. Undersökande rättsläkare har i detta fall prioriterat undersökningens kvalitet genom att ordna med rek- toskopi och anorektalt ultraljud, något som endast görs undantagsvis vid rättsmedicinska undersökningar, även vid misstänkta sexuella övergrepp. Dröjsmålet har sannolikt berott på svårighet att hitta en tidpunkt för under- sökningen som passade alla inblandade. Tidsutdräkten i denna del av hand- läggningen förklaras således av en strävan att utföra den aktuella undersök- ningen på en nivå som överstiger den etablerade. Därefter gjorde verket följande bedömning. I lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott och tillhörande förord- ning (2005:1063) om rättsintyg i anledning av brott föreskrivs om sådana 2 009 /1 0:JO1 undersökningar och medicinska utlåtanden (rättsintyg) som avses i detta ärende. Författningarna innehåller inte några föreskrifter i fråga om den tid som kan tillåtas förflyta mellan en begäran om rättsintyg och en läkarunder- sökning i syfte att utfärda ett sådant intyg. Begäran från i om rättsmedicinsk undersökning kom in till rättsmedicins- ka avdelningen i . Undersökningen ägde rum . Av yttrandet från den rättsmedicinska avdelningen framgår att ambitionen på grund av omständigheterna i det aktuella fallet var att utföra en noggrannare undersökning än vad som är normalt i liknande fall och att detta, liksom att hitta som passade alla, bidrog till att undersökningen drog ut . strävar efter så korta handläggningstider som möjligt men verket kan konstatera att en undersökning ibland, med hänsyn till bl.a. skadans art och tillgången på läkare, kan dra ut . I det nu aktuella fallet har den uppfattningen att den medicinska bedöm- ningen med stor sannolikhet inte påverkades av den längre handläggningsti- den. bereddes därefter tillfälle att komplettera de upplysningar som lämnats muntligen beträffande kontakterna mellan de olika myndigheter- na i ärendet, särskilt beträffande frågan om begärda undersökningar vidtogs skyndsamt med tanke på att den misstänkte var häktad och målsäganden un- derårig. Myndigheten anmodades att yttra sig över handläggningen i berört avseende. Ett remissvar kom in från polismyndigheten (länspolismästaren ) till vilket fogats upplysningar från . , som inledningsvis upplyste att han var chef för barngruppen i , uppgav bl.a. följande. eller dagen efter som förundersökningen inleddes planerades det in ett videoförhör med målsägande. Förhöret hölls på polisstationen i . Efter förhöret beslutade om läkarundersökning. Kontakt togs med barnkliniken på i . Vid kontakt med barnkliniken fick vi inte någon tid innan . De som skötte kontakten med barnkliniken var kriminalinspektör och psykolog . Jag själv hade inte den kontakten. Jag vet däremot att vi och åklagarkammaren önskade att vi fick en tidigare tid. Barnkliniken svarade att det fanns ingen tidigare tid, anledningen var personalbrist. De var , vad jag påminner mig, underbemannade. Det fanns inga läkare att tillgå. Jag vet att vi inom barngruppen förde diskussioner om detta. Från polismyndighetens sida hade vi förnyad kontakt med barnkliniken och framförde att vi måste ha en tidigare tid, men detta var den tid som fanns. Åklagarkammaren var av samma åsikt vilket vi också tydligt framförde till barnkliniken. När en tjänsteman på hörde av sig till mig ang. detta ärende hade jag kontakt med inspektör och dåvarande psykolog om handläggningen. hade bytt polismyndighet och lämnat polisen för annat arbete. och hade samma uppfattning som jag att det svar vi fick var att det fanns ingen annan tid. Detta framförde jag också till tjänstemannen på JO. Efter att läkarundersökningen var klar åkte inspektör och hämtade journalanteckningen. faxades en begäran om rättsmedicinsk undersökning till Rättsmedicinska avdelningen i . Målsägande ge- nomgick en rättsmedicinsk kroppsundersökning på i . inkom rättsintyget från Rättsmedicinska 2 009 /1 0:JO1 avdelningen i , på begäran från polismyndigheten skickades rättsinty- get per fax. gjorde följande bedömning. Barn- och ungdomskliniken erbjöd först . Då både åklagare och polis ansåg att undersökningen borde ske tidigare togs ånyo en kontakt med barn- och ungdomskliniken som meddelade att någon tidigare undersökningstid inte kunde erbjudas på grund av personalbrist. bedömer att polismyndighetens handläggning av ärendet har följt gällande rutiner. kan dock konstatera och beklaga att läkarundersökningen, trots förnyad förfrågan till barn- och ungdomsklini- ken, , , inte kunde ske inom rimlig tid. Polismyndig- heten har förändrat och utvecklat rutinerna genom Barnahusets införande vilket har skapat bättre samverkan och rutiner i ärenden av aktuell typ. Ärendet remitterades till som anmodades att lämna upplysningar och yttrande om handläggningen av begäran om läkarundersök- ningar. Av upplysningarna skulle det framgå om företrädare för barn- och ungdomsklinken respektive informerades om att den misstänkte var häktad. (vice riksåklagaren ) kom in med ett remissyttrande till vilket var fogat upplysningar från chefsåklagaren och . upplyste bl.a. om följande. Förundersökning inleddes för sexuellt utnyttjande av under- årig. Detta baserades på anmälan från i kommun. Efter förhör med målsäganden ändrades misstanken till våldtäkt mot barn. Efter förhöret gavs direktiv per telefon till polis om att kontakta i och boka tid för läkarunder- sökning. begärdes den misstänkte G. häktad och häktades av misstänkt för våldtäkt mot barn. Skrift- liga direktiv om läkarundersökning gavs av den åklagare som hade haft häktningsförhandlingen (under jourtid). Polisen hade dock kontaktat för att boka . Normalt sett är det alltid polisen som kontaktar för bokande av läkartider. Så skedde även i detta ärende. Jag vet inte vem av polisinspektörerna på poli- sens barngrupp (SUB) som faktiskt ringde till , det kan ha varit insp . Jag fick besked av polis troligtvis insp tillika dåvarande chef för polisen barngrupp om att de fått för läkarundersökning. Enligt min uppfattning då var den tid som erbjöds alltför långt fram i tiden och jag bad polisen att ordna en tidigare tid. Jag fick sedan besked från polisen, som enligt uppgift tagit förnyad kontakt med lasarettet i enlighet med mina direktiv, att detta inte var möjligt. Jag vet inte vilken polis som ringde till på nytt det kan ha varit insp eller psykologen , som var de båda utredarna i ärendet. En läkarundersökning genomfördes och den visade på skador i analen. Polisen underättades om detta och jag gav direktiv om fort- satt rättsmedicinsk undersökning. Det framgick även av journalbladet att undersökande läkaren förordade en fördjupad undersökning en sk retrosko- pi. Via läkaren skickades ärendet vidare till Rättsmedicinska avdelningen i , som dagen efter även fick en formell skriftlig begäran från polisen om en rättsmedicinsk undersökning av analen. Jag ringde upprepade gånger till rättsmedicinska avdelningen för att kon- trollera när denna undersökning kunde göras eftersom jag tyckte att det tog . Jag fick till svar att undersökningen var komplicerad och att det 2 009 /1 0:JO1 krävdes tre läkare för att genomföra undersökningen därav dröjsmålet. När jag fick besked om att undersökningen var utförd, vilket skedde , dröjde det ytterligare tid innan protokollet skrevs ut, vilket föranledde begäran om förlängd tid för åtals väckande. Jag ringde så till rättsmedicinska avdelningen att jag till slut blev ombedd att sluta ringa dit. uppgav bl.a. att en brist i utredningen var att de omfattande muntliga kontakter som förevarit mellan berörda myndigheter inte hade do- kumenterats och att det i ärendet inte framgick om barn- och ungdomsklini- ken och rättsmedicinska avdelningen underrättats om att den misstänkte var häktad. redovisade inledningsvis bl.a. följande bakgrund. (jourdomstolen) har förklarat den misstänkte häktad samt beslutat att åtal skulle vara väckt . Efter häktningsförhandlingen har en jourhavande åklagare meddelat poli- sen omfattande skriftliga direktiv, som prioritet 1 har angetts vara att mål- säganden skulle läkarundersökas av kvalificerad personal. I handlingarna i polisakten finns ett e-postmeddelande från utrednings- mannen L-LR till åklagaren. Meddelandet har skickats . Av e- postmeddelandet framgår att polisen tagit del av jouråklagarens direktiv och med anledning härav har utredningsmannen ställt några frågor i punktform. I den första punkten står följande tror har pratat med dig om det, att vi fått en preltid den 21:e, om det räcker så? Åklagaren har besvarat e-postmeddelandet , dock berör åkla- garen inte tiden för läkarundersökningen. Målsäganden har undersökts av läkare varvid läkaren fann att målsäganden hade vissa angivna skador. Åklagaren har gett direk- tiv om rättsmedicinsk undersökning. Polisen har faxat en skriftlig begäran om rättsmedicinsk un- dersökning till , Rättsmedicinska avdelningen i . Av begäran, som finns i polisakten, framgår det att polisen har angett att be- gäran avsåg ett häktningsärende [ ]. Åklagaren har hos tingsrätten framställt om förlängd tid för åtals väckande till under följande motivering. Förundersökningen kan inte slutföras inom föreskriven tid. Målsäganden ska genomgå ytterligare en undersökning, rättsintyg ska skrivas, kompletterande förhör med miss- tänkt, ytterligare ett vittnesförhör ska hållas och därefter behövs tid för slut- delgivning skäligt rådrum och för åtals väckande. Tingsrätten har bifallit framställan. Åklagaren har hos tingsrätten framställt om förlängd tid för åtals väckande till under följande motivering. Förundersökningen kan inte slutföras inom föreskriven tid. Vid en undersökning av målsäganden på i , barn och ungdomsklinken, hittade undersökan- de läkare fynd []. Då dessa fynd var svårbedömda bestämdes att en rätts- medicinsk undersökning skulle göras i . Tidpunkten för denna under- sökning är . Denna undersökning, som utförs av en specialist i kirurgi (vuxen och barn) en barnkirurg och en rättsläkare []. Efter undersökningen ska ett rättsutlåtande skrivas och den misstänkte ska höras mot detta. Tingsrätten har efter ny förhandling i häktningsfrågan bifallit framställan. Åklagaren har hos tingsrätten framställt om förlängd tid för åtals väckande till under bl.a. följande motivering. Förundersök- ningen kan inte slutföras inom föreskriven tid. Ett nytt målsägandeförhör med rekonstruktion ska hållas, den medicinska undersökningen ska analyseras av de tre medverkande läkarna, rapport därom ska skrivas och den misstänkte ska höras mot dessa uppgifter. 2 009 /1 0:JO1 Efter att det bestämts att en rättsmedicinsk undersökning skulle göras har åklagaren kontaktat Rättsmedicinska avdelningen för att påskynda deras handläggning. Åklagaren har väckt åtal för grovt sexuellt utnyttjande av un- derårig och grov våldtäkt mot barn. gjorde avslutningsvis bl.a. följande bedömning. Åklagaren har i sina upplysningar uppgett att hon ansett att den föreslagna undersökningstiden inte var acceptabel och att hon därför bad polisen att ordna ett tidigare datum för undersökningen.