frsrdg · GW04RRS10 · 2009-02-18 00:00:00 — Möjligheterna att nå dessa mål påverkas väsentligen av vad andra aktörer gör, liksom av den allmänna utvecklingen i respektive land. De projekt där vi och vår partner samarbetar kan således endast ansvara för att projektets egna resultatmål uppnås. Det är på den nivån som måluppfyllelsen bäst kan verifieras, och det är där vi kan redovisa projektets bidrag till utvecklingen. Anslaget för verksamheten är styrande för vilka aktiviteter vi genomför. För vårt uppdrag har vi 2008 tilldelats ett anslag på , vilket är ramen för vad vi har möjlighet att genomföra. Parallellt med att redan påbörjade samarbetsprojekt genomförs är ett annat mål att projektportföljen kontinuerligt förnyas, så att nya projekt tar vid i takt med att andra avslutas. Ett verksamhetsstödjande dokument är här den vägledning för internationellt utvecklingssamarbete som arbetats fram i utkast . Det internationella utvecklingssamarbetet har genomförts med en tydlig inriktning på att skapa förutsättningar för att de övergripande målen ska kunna uppnås. Arbetet har enligt bedömning sammantaget bidragit till en utveckling i samarbetsländerna som stärkt revisionsorganens kapacitet och i flera länder också förbättrat förutsättningarna för parlamentens kontrollmakt. Varje projekt har utgått från det institutionella perspektivet, med en anpassning till systemet för offentlig finansiell styrning i det aktuella samarbetslandet. De resultatmål som har formulerats för respektive projekt och som i varje enskilt fall är grunden för projektverksamheten, har genomgående kännetecknats av ett sådant övergripande perspektiv. Samarbetsprojekten har på olika sätt involverat flera aktörer i systemet för offentlig styrning och andra intressenter. Det betyder att t.ex. finansministeriet, statschefen, parlamentets budgetkommitté och medierna på olika sätt har medverkat till genomförandet av projektens aktiviteter. Vi har vidare utgått från de rekommendationer och den vägledning som ges av /DAC och INTOSAI, som till stora delar handlar om givarsamordning och bästa internationella praxis inom offentlig revision. När det gäller planerade projektaktiviteter har det stora flertalet genomförts enligt plan. Ett antal nya aktiviteter har tillkommit, några har tidigarelagts, medan andra har ställts in eller skjutits till följd av förändringar i den omvärld som projekten arbetar i inom respektive land. Detta är ett uttryck för våra möjligheter att anpassa insatserna till förändrade behov i det långsiktiga utvecklingsarbetet. Anslagsutnyttjandet var av tilldelat anslag. Utnyttjandegraden , liksom under de två föregående åren är en indikation på att har etablerat det internationella utvecklingssamarbetet på den av avsedda nivån. De nya avtal som undertecknats har medfört en successiv förnyelse av projektportföljen. Inriktningen av projekten är sådan att de ska bidra till uppfyllandet av de övergripande målen för verksamheten. Det internationella utvecklingssamarbetet har enligt bedömning sammantaget bidragit till en utveckling i samarbetsländerna som innebär en högre grad av måluppfyllelse. Resultaten av det internationella utvecklingssamarbetet redovisas nedan i en presentation av vad som åstadkommits inom ramen för de större samarbetsprojekten . har fortsatt samarbetet med (AFROSAI-E), som ger stöd till 23 nationella revisionsorgan i främst södra . Vi har bidragit bl.a. genom två långtidsrådgivare med ansvar inom områdena effektivitetsrevision, finansiell revision och kvalitetssäkring. De mest omfattande insatserna har varit inriktade på effektivitetsrevision. Genomförandet har generellt sett varit framgångsrikt, t.ex. har flertalet utbildningsdeltagare godkänts ochutbildning av chefer i effektivitetsrevisionen har genomförts enligt plan. Vidare har de tidigare framtagna revisionsmanualerna lagt grunden för en ökad kvalitet i revisionsarbetet vid 15 revisionsmyndigheter. Det övergripande målet för samarbetet med de tre revisionsmyndigheterna i och är att de ska bli väl fungerande revisionsmyndigheter. Revisionsarbetet ska följa den nationella lagstiftningen samt internationellt erkända revisionsnormer. Revisionsrapporter av hög kvalitet ska produceras samt ha en dokumenterad effekt på den offentliga beslutsprocessen. Arbetet med att förstärka kvaliteten i den tillämpade revisionsmetodiken har resulterat i en ny version av manualen för den finansiella revisionen, nya metoder och riktlinjer för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll samt nya riktlinjer för korruptionsgranskningar. I samtliga fall har en anpassning gjorts till de nya internationella revisionsstandarderna. Insatserna inom effektivitetsrevisionen har bidragit till att två revisionsmyndigheter har rekryterat operativa chefer, en första version av revisionsstandarder har avslutats, fem granskningar har påbörjats men ännu vid utgången av året inte avslutats. Ett seminarium har bidragit till att öka kunskapen hos parlamentariker om hur revisionsrapporter bör behandlas i parlamenten. har en stor del av insatserna inriktats på att fortsätta genomförandet av institutions-, professions- och kompetensbyggande insatser. Arbetet har bl.a. resulterat i ett utkast till revisionsmanual och ett kvalitetssystem. har genomförda insatser lett till en ökad förståelse hos ledningen för vår institutionella partner of Accounts (CoA), beträffande moderna metoder för styrning och ledarskap, intern kommunikation samt planering och resursallokering. Även den externa kommunikationen har förstärkts, bl.a. har den årliga rapporteringen till parlamentet förbättrats. Parlamentet har varit positivt till förändringarna och genom bättre underlag har parlamentets möjligheter att utöva sin kontrollmakt därmed stärkts. Förslaget till ny lag för CoA har godkänts av parlamentet, vilket resulterat i att CoA har fått en stabil grund för att börja arbeta i linje med internationella standarder. har samarbetet med National Audit Office of (NAOT) bl.a. lett till att en ny revisionslag avslutats. Lagen har godkänts av och signerats av landets president. Vidare har den nya revisionsmanual som utvecklats tidigare börjat användas . I samarbete med AFROSAI-E har en första utvärdering av den nya revisionsmetodologin genomförts, liksom en uppdatering av en manual för och kurser i revisionsverktyget TeamMate. Stödet till utvecklingen av effektivitetsrevision har lett till att fyra nya granskningar kommer att läggas på parlamentets bord. Slutligen har stödet inom området bedrägeri- och korruptionsbekämpning lett till att två granskningar har genomförts. Rapporter om oegentligheter i den tanzaniska förvaltningen har fått stor uppmärksamhet i massmedierna och revisionsmyndighetens roll och arbete för korruptionsbekämpning refereras ofta till i massmedierna och politiska tal. Samarbetet med Office of the Controller and Auditor General of , som inleddes , är en integrerad del i det pågående samarbetet mellan och . Verksamheten har resulterat i att ett projektkontor har upprättats samt att en grund lagts för det vidare samarbetet. Samarbetet med Office of the Auditor General () i har pågått och kommer att avslutas . Verksamheten har resulterat i en första version av en ny manual inom delområdet årlig revision. På IT-området bedömer vi att OAG:s kunskaper om organisationens roll och arbetsmetoder har ökat avsevärt såväl som den tekniska kompetensen ökat påtagligt. Samarbetet med Office of the Auditor General () i har inte fullt ut uppnått de uppsatta målen. Ett avgörande skäl till detta är att riksrevisorn, som varit starkt drivande i reformarbetet, lämnade sitt uppdrag och att OAG därefter inte har lyckats driva utvecklingsarbetet på avsett vis och i avsedd takt. har avslutat ett mindre samarbetsprojekt med revisionsmyndigheten i inom området revision av . Genom samarbetet har ett indonesiskt team tillägnat sig ett arbetssätt som i högre grad än tidigare baseras på riskbedömningar i enlighet med internationella standarder. Arbetet med att ta fram ett internt styrdokument, vägledning för internationellt utvecklingssamarbete, har resulterat i ett första samlat utkast. Framtagandet av vägledningen utgör ett viktigt led i interna kvalitetssäkringsarbete. För att fortlöpande kunna värdera kvalitetsfrågorna i verksamheten är det viktigt att externa utvärderingar görs. Utgångspunkten är att varje projekt ska utvärderas inför varje ny projektfas samt inför avslutningen av den sista fasen, då hela projektet är föremål för den externa genomlysningen. har det pågående projektet i utvärderats av , inför övergången till en andra samarbetsfas i projektet. En kort sammanfattning av utvärderingen är att den nationella revisionsmyndigheten (NAOT) i och med stödet från projektet har gjort avsevärda framsteg i förhållande till flera av de uppsatta målen. NAOT håller även på att uppnå högre grad av oberoende. Flera indikationer pekar på förbättringar i fråga om ansvarsutkrävande och finansiell disciplin i förvaltningen. En del av denna utveckling är ett resultat av förhållanden utanför projektet. På andra områden har projektets resultat spelat en viktig roll, till exempel för utveckling av metoder och dokumentation inom revisionsområdet, kapacitetsfrågor, etableringen av en enhet för effektivitetsrevision, datoriseringen av NAOT, inklusive utbildning och stöd. Tabellen nedan visar hur projektsammansättningen har utvecklats samt hur kostnadsutfallet påverkats. Utfasningen av det omfattande samarbetet med Tribunal Administrativo i har skapat utrymme för avsevärt ökad aktivitet i flera övriga projekt. Tabell 10: Kostnader för internationellt utvecklingssamarbete 2006200815, tkr Tabell 11: Redovisade timmar internationellt utvecklingssamarbetet 20062008 Internationell revision, samverkan och kontakter samt uppdragsverksamhet Internationell revision, samverkan och kontakter innefattar i huvudsak arbete inom ramen för INTOSAI, samarbete inom EU, det nordiska revisionssamarbetet, åtaganden som revisor i internationella organisationer samt bilaterala kontakter av olika slag. Mål för internationell revision, samverkan och kontakter samt uppdragsverksamhet Enligt lag (2002:1023) med instruktion för företräder som nationellt revisionsorgan i internationella sammanhang. Inom ramen för detta uppdrag ska utbyta kunskaper och erfarenheter med systerorganisationer i andra länder till gagn för vår egen granskningsverksamhet samt för att bidra till den internationella utvecklingen av offentlig revision. arbete som ordförande i (FAS) har fortsatt , och verksamheten har präglats av fortsatt hög intensitet. Tidigare års arbete med att bygga upp en hållbar struktur, organisation och process ger nu utdelning, och kvarvarande riktlinjer beräknas bli slutförda . Det internationella utbytet i övrigt har inneburit aktivt deltagande i centrala forum såsom och . har även deltagit i andra internationella sammanhang i syfte att utbyta information, erfarenheter och kunskaper med kolleger från andra länder. De besparingar som gjordes har dock inneburit minskat deltagande i olika internationella sammanhang. har INTOSAI:s uppdrag och förtroende att som ordförandeland i Financial Audit leda arbetet med att utveckla internationella revisionsriktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ International Auditing and () som är knutet till International () och genomförs med hjälp av revisionsexperter från statliga revisionsorgan i ett sextiotal länder. IAASB ger ut International Standards on Auditing (), som är en globalt accepterad standard för revision och INTOSAI är en strategisk samarbetspartner, med vilken IAASB avser fortsätta sitt nära samarbete. Samarbetet syftar sammantaget till att ta fram globala standarder för finansiell revision till grund för det dagliga revisionsarbetet. Efter hand kan arbetet bidra ökad transparens och ökat förtroende för såväl revisorers arbete som för de verksamheter som granskas. liksom Asiatiska bidrar till projektets finansiering. har FAS utvecklat utkast till 20 riktlinjer utöver de nio som fastställdes av 2007. Av dessa 20 har nio än så länge distribuerats till INTOSAI:s medlemmar för kommentarer. 36 av 40 riktlinjer kommer att färdigställas och presenteras för . FAS planerar att presentera en heltäckande uppsättning av riktlinjer för finansiell revision i offentlig verksamhet. FAS är INTOSAI:s största projekt. I arbetet engageras ett stort antal experter från nationella revisionsorgan runt om i världen. Stödet från givarorganisationer kan ses som en stark indikation på att de externa förväntningarna på att projektet ska bidra till utvecklingen av offentlig revision är stora. Arbetet med FAS har givit utökad kunskap och insikt i internationella standarder och bidragit till utvecklingen av offentlig revision internationellt. En viktig uppgift för FAS är att sprida kunskap om riktlinjerna. Som ett led i detta var en riksrevisor huvudtalare vid . har också deltagit i INTOSAI:s arbetsgrupper för utveckling av riktlinjer för effektivitetsrevision och regelefterlevnadsrevision (compliance audit) och även på detta sätt bidragit till INTOSAI:s arbete med utveckling av standarder. Inom ramen för för kapacitetsutveckling har tagit fram en global databas för större kapacitetsuppbyggnadsprojekt vid nationella revisionsorgan, vilket kommer att öka möjligheterna för givarländer att koordinera sitt stöd till mindre utvecklade revisionsorgan. Inom arbetar med att ta fram ett granskningsprogram för . En delegation ledd av riksrevisor deltog i årets EUROSAI17-kongress bl.a. med presentationer av granskningar inom några områden. har även deltagit i för miljörevision och där inhämtat erfarenheter som förväntas få positiva effekter inom ramen för vårt arbete med granskningar på temat hållbar utveckling, har mottagit åtta besök från såväl revisionsorgan som parlament och regeringar. Syftet med dessa besök är att utbyta kunskaper om offentlig revision till gagn för verksamhet och som bidrag till utvecklingen av revisionen internationellt. Vidare har besvarat frågor från andra länders revisionsorgan för att på så sätt sprida information som kan bidra till utvecklingen av offentlig revision. En riksrevisor har också på inbjudan besökt den kinesiska revisionsmyndigheten samt medverkat i nätverket som består av riksrevisorer från de mest avancerade revisionsmyndigheterna. Det av ledda arbetet med att utvärdera arbetsgrupperna inom EU:s kontaktkommittésamarbete syftar till ett effektivare arbete inom dessa. Det skulle kunna ge effektivitetsvinster även för arbete i arbetsgrupperna. Vid presenterade riksrevisor de slutsatser som dragits. har Europeiska revisionsrätten (ECA) genomfört två granskningsbesök i . samarbetar i enlighet med med Europeiska revisionsrätten och medverkar med observatörer vid dess granskningsbesök i . har inom ramen för sitt löpande åtagande som nationellt revisionsorgan granskat fyra nordiska institutioner i enlighet med den s.k. domicillandsprincipen och varit revisor i det europeiska flygsäkerhetsorganet Eurocontrol och i den . Inom ramen för internationell revision, samverkan och kontakter har kostnaderna för och för revision av internationella organisationer ökat. Kostnadsökningen för beror på att projektet har gått in i en intensivare fas. Vad gäller revision av internationella organisationer beror ökningen främst på att har varit ordförande i revisionsstyrelsen i Eurocontrol. Tabell 12: Kostnader och intäkter för internationell revision, samverkan och kontakter (Anslag 90:1) samt för internationell uppdragsverksamhet 2006200818, tkr Internationell revision, samverkan och kontakter varav revision av internationella organisationer varav internationell samverkan, kontakter och EU-arbete Den internationella uppdragsverksamheten har bestått av två delar, dels ett seminarium vid internrevisionsmyndigheten i om effektivitetsrevision, dels revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd (). Minskningen av intäkter jämfört med är , vilket beror på att projektet i har avslutats. Tabell 13: Resultat för internationell uppdragsverksamhet 20062008, Tkr Årets över-/underskott() Tabell 14: internationell revision, samverkan och kontakter samt uppdragsverksamhet 20062008, Timmar Internationell revision, samverkan och kontakter Övrig avrapportering och externa kontakter ska utföra en oberoende revision som bidrar till demokratisk insyn, god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. Genom att riksdag och regering får kunskap om hur fattade beslut faktiskt har genomförts och får ett underlag för åtgärder kan revisionen bidra till att skattepengarna används effektivt och redovisas på ett riktigt sätt. För att uppnå detta är det en förutsättning att resultat och iakttagelser är efterfrågade och tydligt kommunicerade med relevanta målgrupper. Det innebär att kommunikation och kunskapsspridning av revisionens resultat är en viktig del av verksamhet. I uppgifter ingår även att företräda statlig revision i olika sammanhang. De aktiviteter och kontakter som sker i ovannämnda syfte genomförs av medarbetare och chefer inom våra revisionsgrenar men också av riksrevisorerna. Detta innebär att en stor del av de aktiviteter som sker för att öka kunskapen om revisionens iakttagelser genomförs efter avslutad granskning. För att ge en tydlig bild av denna del av myndighetens verksamhet redovisas den i särskild ordning i detta kapitel. Det övergripande syftet med den verksamhet som redovisas i detta kapitel är att öka genomslaget av verksamhet. Det vill säga att regeringen och myndigheterna vidtar konkreta åtgärder som undanröjer de problem och brister vi pekar på. Målsättningen för externa kontakter är att uppnå en verkningsfull och förtroendefull relation med intressenter. En aktiv kommunikation av resultaten av verksamheten bidrar till ett ökat genomslag, vilket är ett viktigt inslag i inriktning av verksamheten. En rad aktiviteter med detta syfte har också genomförts . Riksrevisorernas årliga rapport och har bidragit till att sprida kunskap om verksamheten. I samband med varje effektivitetsgranskning har det genomförts ett efterarbete som handlar om att informera , regeringen, berörda myndighetsledningar och allmänheten om resultatet av respektive granskning. bedömning är att det finns en efterfrågan på riksrevisorernas närvaro i utskott i samband med beredningen av resultatet av granskningar. Flera riksdagsledamöter refererar i sina motioner och interpellationer till de rapporter som redovisas i detta kapitel. har den ansträngda ekonomiska situationen inneburit att efterarbetet och myndighetens externa kontakter fått stå tillbaka. bedömning är dock att dessa aktiviteter långsiktigt behöver ligga på en högre nivå. har arbetat med följande produkter och aktiviteter för att utveckla kunskapen om revisionens resultat. Riksrevisorernas årliga rapport publicerades . I rapporten presenterar riksrevisorerna de viktigaste iakttagelserna från den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen. Till skillnad från effektivitetsrevisionens granskningsrapporter lämnas den årliga rapporten alltid till såväl regeringen som . I fråga om den årliga revisionen redovisas i rapporten viktiga iakttagelser från granskningen av myndigheternas årsredovisningar. Dessa iakttagelser avser bl.a. hur stora verksamhetsförändringar påverkar den interna kontrollen, tolkningen av den nya myndighetsförordningen samt hanteringen av de anställdas bisysslor. För effektivitetsrevisionen redovisas i rapporten slutsatser av granskningen inom tre granskningsstrategier. I (dnr 30-2007-1359) redovisas vilka åtgärder regeringen samt de granskade myndigheterna och bolagen har vidtagit med anledning av granskningsrapporter publicerade under fyra första verksamhetsår. Rapporten innehåller också en redovisning av hur har mottagit och behandlat granskningsresultaten från effektivitetsrevisionen. Därutöver framgår hur de invändningar som den årliga revisionen lämnat i sina revisionsberättelser har behandlats. Jämfört med föregående år har rapporten byggts ut med en redovisning av en djupare uppföljning av fem äldre granskningsrapporter. Syftet har varit att visa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av våra rapporter och också i vissa fall vilka effekter som granskningarna har bidragit till när regeringen och de granskade organisationerna haft tid på sig att beakta granskningsresultaten och omsätta dem i praktisk handling. I en separat bilaga till uppföljningsrapporten redovisas resultatet av uppföljningen av 63 granskningsrapporter (RiR 2005:15RiR 2007:17). ska företräda statlig revision i olika sammanhang till exempel i frågor om styrning och revision. har även genom granskning skaffat kunskap om förhållanden inom olika sakområden. Med denna utgångspunkt lämnar remissyttranden i vissa frågor. har bl.a. annat lämnat yttrande över respektive slutbetänkande. Seminarier och andra externa kontakter har myndigheten fortsatt arbetet för att öka kunskap om revisionens resultat och verksamhet. Som ett led i detta arbete har riksrevisorerna och granskningsledningen deltagit i ett antal möten med bl.a. utskott, statsråd och företrädare för . Därutöver har riksrevisorerna och andra företrädare för deltagit i externa seminarier. Efter att granskningsrapporter publiceras vidtar efterarbete i form av olika kommunikationsinsatser. Syftet med att förmedla och lyfta fram revisionens viktigaste slutsatser och rekommendationer är ytterst att öka genomslaget för verksamheten. Resultaten sprids också genom kontakter med medierna. För effektivitetsrevisionen handlar det om att informera , regeringen, berörda myndighetsledningar och allmänheten om resultatet i respektive granskningsrapport. Pressmeddelanden skickas ut och ofta håller vi även en presskonferens. har deltagit i olika seminarier och konferenser exempelvis i samband med avrapportering av strategin om hoten mot samhället. Möten med utskott och mediekontakter är ytterligare exempel på det arbete som sker efter att våra rapporter publicerats.Riksrevisionen informerar även genom . Uppgifter om antalet framställningar och redogörelser från styrelsen redovisas under avsnittet Styrelsen. Kostnaderna för Riksrevisorernas årliga rapport och var i princip oförändrade . Även kostnaderna förknippade med externa kontakter var i stort sett oförändrade. Däremot har kostnaderna för revisionens efterarbete minskat kraftigt . Minskningen beror på att den ekonomiska situationen och medföljande anställningsstopp resulterade i att arbetet med förstudier och granskningar prioriterades framför bl.a. efterarbetet. Tabell 15: Kostnader20 för övrig avrapportering, externa kontakter och efterarbete 20062008, tkr Övrig avrapportering & externa kontakter21 varav Riksrevisorernas årliga rapport Styrelsens behandling av granskningarna prövar fritt vilka beslut bör överväga med anledning av riksrevisorernas iakttagelser och rekommendationer. Styrelsen har initiativrätt till genom att den beslutar om framställningar (med förslag till riksdagsbeslut) och redogörelser (information till ). Styrelsens ställningstaganden föregås av en föredragning av granskningsrapporten som görs av riksrevisor och projektgruppen. Därefter tar styrelsen ställning till huruvida initiativrätten ska användas. Vid nästkommande sammanträde tar styrelsen ställning till ett förslag till framställning eller redogörelse. Styrelsen har slutbehandlat 32 av effektivitetsrevisionens granskningar.22 I 24 fall har styrelsen utnyttjat sin initiativrätt och överlämnat ärendet till . Av de 24 initiativen hade 7 formen av framställning. Övriga 17 hade formen av en redogörelse. Styrelsen lade 8 granskningar till handlingarna. Tabell 16: styrelses behandling av granskningarna 20062008, antal Styrelsen har haft elva ordinarie sammanträden . Inför styrelsens möten hålls vid behov presidiemöten. Riksrevisorerna deltar i såväl styrelsens som presidiets möten. Styrelsen har fullgjort de författningsenliga uppgifter som åligger den.