frsrdg · GX04JO1 · 2009-11-12 00:00:00 — och skolor inom nämndens verksamhetsområde och motiveras med hänvis- ning till föreliggande likabehandlingsplaners syfte att förhindra uppkomsten av bland annat utanförskap och kränkande behandling. Information om ordningsregler, handlingsplaner och praxis sker också kontinuerligt genomgående på föräldramöten i förskole- och skolverksamhe- ten. Rektor framhåller i sitt yttrande att: Föräldern vid kontakt med rektorn dagen för händelsen informerats om principen att inbjudningskort endast får delas ut i skolan om alla pojkar eller flickor bjuds in. Denna princip tillämpas redan i förskolan. Inbjudningskorten hade dock då redan delats ut. Då inte alla barnen inbjudits tog arbetslaget upp en diskussion med barnen om hur situationen skulle lösas. Man kom fram till att korten skulle återläm- nas och barnen hämtade själv sina kort. Korten med följebrev med förklaring överlämnades till mamman vid skol- dagens slut. Likabehandlingsplan (bilaga har här utelämnats; JO:s anm.) föreligger på skolan och är senast reviderad . Planen är utlagd på skolans hemsida och är kontinuerligt uppe på skolkonferens, föräldramöten och elev- råd. Likabehandlingsplanen finns tillgänglig i klassrummen. Skolans ordningsregler (bilaga har här utelämnats; JO:s anm.) reviderades och är fastställda i skolkonferensen. Reglerna är utlagda på skolans hemsida och tas regelbundet upp på föräldramöten. Ordningsreglerna finns uppsatta i klassrummen. Skolans åtgärder efter incidenten Skolans ordningsregler kommer att ses över och fastställas i skolkonferensen och återkommande tas upp som information på föräldramö- ten, elevråd och vid utvecklingssamtal. Rektor påpekar också i sitt yttrande att skolan arbetar vidare med sitt förebyggande arbete enligt föreliggande likabe- handlingsplan. Rektorn anförde i sin redogörelse som var fogad till remiss- svaret följande. har den pedagogiska personalen husmöte mellan 8 och 9. Fritids har öppet mellan 7 och 9 med personal enligt ett rullande schema. kommer arbetslaget till mig och berättar vad som hände när de kom tillbaka efter husmötet. Barnen var upprörda och berättade att M. och A. skulle ha kalas och delat ut inbjudningskort men att två av kam- raterna inte hade fått något. Arbetslaget pratade med barnen hur man skulle lösa situationen. Man kom fram till att korten skulle lämnas tillbaka, varpå barnen själva hämtade sina kort som var i deras väskor och arbetslaget samla- de in korten som fanns i klädkorgarna i kapprummet. Arbetslaget skrev ett brev och förklarade hur det hela gått till. Brevet och korten överlämnades till mamman när hon hämtade barnen . Jag anser att arbetslagets 2 009 /1 0:JO1 agerande var rätt. hade möjlighet att ta tillbaka korten själv efter vårt samtal . Vi arbetar med relationer mellan barnen för att komma tillrätta med mobbning och trakasserier. Våra ordningsregler (finns på vår hemsida) är väl kända av barn och föräldrar. Lärarna pratar med barnen om kompis- skap och att vara en god kamrat. I vår likabehandlingsplan (finns på vår hem- sida) står att barnen ska känna sig trygga i skolan och vi tillåter inte att någon blir illa behandlad. Det är en oskriven regel/praxis på många skolor och förskolor att om in- bjudningskort delas ut i skolan, ska alla i klassen bli bjudna eller alla flickor respektive alla pojkar. Detta är en regel som tas upp på föräldramöten på vår skola, från förskoleklass och uppåt i åldrarna. Föräldrarna är väl informerade om detta. Redan på förskolan kommer föräldrarna i kontakt med denna regel. Pojken som nämns i anmälan för att han ej bjudit M., delade inte ut korten i skolan utan detta skedde privat. Jag ska nu revidera våra ordningsregler och frågan om utdel- ning av inbjudningskort kommer att tas upp i det sammanhanget. anförde för egen del följande. I både ärendet och den åtföljande debatten hänvisas till ett antal motstridiga lagar, bl.a. några grundlagar (rätten att uttrycka sig i tal och skrift, förbudet mot att beslagta egendom, brytande av post- och telehemlighet), som kan stå i motsatsförhållande mot likabehandlingslagens (elevskyddslagens) krav på att personalen ska ingripa mot varje form av kränkande behandling. Med den redogörelse för händelseförloppet vi har fått anser nämnden dock att persona- lens ingripande varit välgrundat, proportionerligt och professionellt. Nämn- den inser dock att det finns ett motsatsförhållande och en gråzon mellan la- garna och ser fram emot JO:s bedömning av det inträffade. Det är en brist att regeln kring kalasinbjudningar har varit oskriven. Man kan inte förvänta sig att alla ska känna till oskrivna regler. Å andra sidan kan inte alla situationer detaljregleras utan måste anses innefattas av generella förbud mot mobbning, utfrysning m.m. Kränkande behandling förekommer i många subtila former, där bl.a. utfrysning är en. Ordningsreglerna kommer att ses över så att de är tydliga, heltäckande, nedskrivna och välkända, men ska inte behöva detaljreglera alla upptänkliga situationer. Det är en brist att skolan inte dokumenterat incidenten/ingripandet på det sätt som föreskrivs i den egna likabehandlingsplanen. Å andra sidan måste det finnas ett gränsland för när en mindre incident kan redas upp direkt genom ett samtal med barnen/eleverna och när ett dokumentationskrav uppstår. (Att ett barn på en förskola t.ex. knuffar ett annat barn händer , och det är knappast rimligt att personalen ska föra loggbok över alla sådana händelser.) Även om nämnden i det aktuella fallet med facit i hand kan konstatera att incidenten/ingripandet borde ha dokumenterats, så måste den flytande gränsen för dokumentationskrav få finnas. Gränsen bör dock göras mindre flytande i det fortsatta arbetet med likabehandlingsplanerna. Det är en brist att personalen inte kopierat och aktiverat det följebrev som bifogades när inbjudningskorten återlämnades till modern. Personalen ska, i fall som detta, ta kopior på korrespondens med vårdnadshavare m.fl. All per- sonal kommer att erinras om denna skyldighet. En minoritet i nämnden anförde att det nu återgivna tillägget skulle utgå. . yttrade sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. 2 009 /1 0:JO1 Verksamheten i skolan ska enligt 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen (1985:1100) utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Särskilt ska den som verkar inom skolan bl.a. aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning. Detta utvecklas ytter- ligare läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). Enligt 7 § lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan krän- kande behandling av barn och elever ska huvudmannen för verksamheten eller den som huvudmannen bestämmer vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för trakasserier och annan kränkande behandling. Om det kommer fram att en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller annan kränkande behandling ska, enligt 8 §, omständighe- terna utredas och i förekommande fall vidtas de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra fortsatta trakasserier eller annan kränkande behand- ling. (Motsvarande bestämmelser, såvitt gäller annan kränkande behand- ling, kommer att återfinnas i 14 a kap. skollagen .) Enligt 6 kap. 8 b § grundskoleförordningen (1994:1194) ansvarar rektorn för att det finns ordningsregler. Ordningsreglerna ska utarbetas och följas upp under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna och deras vårdnadshavare. Ändamålet med ordningsreglerna är att de ska bidra till ökad trivsel och trygghet i skolan. Det ligger i sakens natur att det i sådana ordningsregler inte går att i detalj behandla alla de situationer som uppkommer i det dagliga arbetet i skolan. Ordningsreglerna kan därför behö- va utformas på ett mer allmänt sätt och måste anpassas till förhållandena i den enskilda skolan. Jag kan i detta sammanhang rent allmänt hänvisa till Skol- verkets folder Ordningsregler för en trygg och lärande skolmiljö som gavs ut . Ordningsreglerna ska bl.a. ge vägledning för elever, alla vuxna i skolan samt föräldrar om förhållanden eller situationer som rör miljön i skolan. Som exempel nämns i folder vilka regler som ska gälla i umgänget mellan barn, ungdomar och vuxna i skolan (s. 4). Om en elev uppträder olämpligt eller gör sig skyldig till en mindre förseel- se, ska läraren uppmana eleven att ändra sitt beteende. Om detta inte hjälper ska läraren kontakta vårdnadshavaren (6 kap. 9 § grundskoleförordningen). Av intresse i det nu aktuella fallet är vidare bestämmelserna i 1 kap. 19 22 §§ skollagen om omhändertagande av föremål. Av de bestämmelserna framgår bl.a. att rektorn eller en lärare från en elev får omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för skolverksamheten eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna (20 §). Vid Munspelets skola fanns en oskriven regel som innebar att om elever i skolan delade ut inbjudningar till kalas måste man bjuda alla klasskamrater eller alla flickor eller pojkar. Regeln syftade till att förebygga att elever skulle 2 009 /1 0:JO1 bli kränkta genom att inte bli inbjudna till ett kalas dit alla andra i klassen hade bjudits. Jag vill först framhålla att det självklart står envar fritt att inbjuda vem man vill till sitt eget kalas. Denna grundläggande princip gäller givetvis även för elever i skolan, och skolan kan inte kräva att alla barn eller en viss grupp av barn ska bli inbjudna. Den aktuella regeln ställer inte heller upp något sådant krav utan rör enbart utdelandet av inbjudningskort på skolans område, och regeln ska ses mot bakgrund av det ansvar som åvilar skolan enligt den lag- stiftning som i övrigt gäller för skolans verksamhet, t.ex. 7 § i den ovan nämnda lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behand- ling av barn och elever. Jag finner inte anledning att för egen del kommentera innehållet i regeln. Det kan här också noteras att . inte har ifrågasatt regeln som sådan, när han väl fått kännedom om den. Vad ärendet handlar om är i stället frågan om vilken rättslig grund som skulle kunna åberopas till stöd för skolpersonalens agerande när den samlade in inbjudningskorten från de elever som fått dem, dvs. den händelse som i anmälan har betecknats som beslagtagande utan stöd i lag. Av remissvaret framgår att skolpersonalen, när den fått kännedom om att M. hade delat ut inbjudningskorten i strid med den regel som fanns vid sko- lan, diskuterade med barnen i klassen om hur man skulle hantera situationen. Det bestämdes att inbjudningskorten skulle lämnas tillbaka till M. Lärarna samlade därför in korten och gav dem till M:s mor när hon efter skoldagens slut hämtade M. Skolans rektor och nämnden har härvid hänvisat till den praxis som tillämpades vid skolan och skolans skyldighet att motverka trakas- serier och annan kränkande behandling. Det kan först konstateras att någon rätt för lärarna att mot elevernas vilja samla in inbjudningskorten inte har förelegat. De ovan angivna bestämmel- serna i 1 kap. 1922 §§ skollagen har uppenbart inte varit tillämpliga i detta fall. Det finns inte heller i annan lagstiftning bestämmelser som tillerkänner skolpersonal sådan rätt. Enligt remissvaret lämnade emellertid barnen, efter diskussionen, frivilligt in inbjudningskorten. Det ligger i sakens natur att lärarledda samtal med elever i anledning av en särskild händelse ofta förs på ett sådant sätt att det kan vara tveksamt om elevernas handlande blir frivilligt i egentlig mening. Jag finner dock inte skäl att i detta fall närmare utreda vad som förevar vid diskussionen utan nöjer mig med att rent allmänt understryka att skolan måste vara uppmärksam på att dess agerande inte riskerar att kom- ma i konflikt med regelverket för hur tvångsåtgärder får tillgripas. Jag vill avslutningsvis betona vikten av att skolledningen på ett tydligt sätt informerar vårdnadshavare och elever om de regler och den praxis som finns i skolan. Vad som i övrigt har framkommit föranleder inte något uttalande från min sida. 2 009 /1 0:JO1 (Dnr 3975-2007) I en anmälan till JO framförde Aysen F. klagomål mot Vuxenutbildningscent- rum (numera Vuxenutbildning ), utbildningsförvaltningen i kommun. Hon gjorde gällande att Vuxenutbildningscentrum inte upp- fyllde förvaltningslagens (1986:223) bestämmelser om serviceskyldighet. I anmälan anfördes bl.a. följande. Vuxenutbildningscentrum, som administrerar kommunens vuxenutbildning och bl.a. utfärdar vissa betyg efter genomgång- na kurser, hade stängt för intagnings- arbete. Aysen F. försökte utan framgång få kontakt med Vuxenutbildningscentrum för att få ett betyg utfärdat. Hon hade genom efterintagning kommit in på en utbildning vid som redan hade startat. För att hon skulle få börja på utbildningen behövde hon styrka sin allmänna behörighet med det aktuella betyget i Engelska A. Inledningsvis inhämtade föredraganden per telefon upplysningar från , biträdande rektor och intagningsansvarig, Vuxenutbildning . Han uppgav bl.a. följande. Information om när Vuxenutbildning har stängt för intagnings- arbete meddelas genom anslag, via hemsidan och som telefonmeddelande. Om man behöver få ut ett betyg när enheten är stängd kan man vända sig till skolan som kan kontakta enheten via e-post. Varje skola har en handläggare hos enheten. Den enskilde kan även kontakta Vuxenutbildning via e-post. Därefter remitterades anmälan till i kom- mun för utredning och yttrande över vad som framfördes i anmälan. Som sitt remissvar antog nämnden ett tjänsteutlåtande som hade upprättats av avdel- ningschefen vid vuxenutbildningsavdelningen. I utlåtandet anför- des bl.a. följande. Rutinen för utlämnande av betyg från vuxenutbildning är att den studerande, efter avslutad kurs, vänder sig till den enskilda skolan och gör en betygsbeställning. Denna begäran skickas därefter till Vuxenutbildning för utskrift. Uppenbarligen har den studerande i detta fall inte haft vet- skap om gången och har sålunda hamnat i en olycklig situation, i o m att Vux- enutbildning varit stängt för intagning och ej kunnat meddela den studerande hur ärendet skall hanteras. Under de perioder då Vuxenutbildning är stängt för intagning meddelas detta via anslag, hemsidan och telefonsvarare. Det är under dessa perioder möjligt att nå enheten via e-post eller brev. En annan möjlighet är att först kontakta berörd skola vilken, i sin tur, gör en hemställan, enligt ovan till Då den studerande i det aktuella fallet inte lyckats få kontakt med Vuxen- utbildning för att få ut sitt betyg, och då informationen om hur 2 009 /1 0:JO1 dylika ärenden ska hanteras ej verkar varit tillfyllest, vare sig från berörd skola eller Vuxenutbildning , har detta resulterat i att Vuxenutbild- ning brustit vad gäller skyndsamhetskravet vid utlämnande av allmän handling. Vuxenutbildning kommer framgent tillse att respektive skola kontinuerligt informerar sina studerande om rutinerna för beställning av be- tyg, och tillse att enheten även telefonledes kan nås då den är stängd för intagning. Aysen F. kommenterade remissvaret. Hon anförde därvid bl.a. att växel- telefonisten inte nämnde att hon kunde komma i kon- takt med myndigheten via e-post utan att budskapet var att det var omöjligt att kontakta myndigheten. I ett beslut anförde JO följande. I 4 och 5 §§ förvaltningslagen (1986:223), FL, finns bestämmelser om statliga och kommunala myndigheters serviceskyldighet gentemot enskilda. 4 § FL innehåller bestämmelser om myndigheternas skyldighet att lämna upplys- ningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. I 5 § FL regleras frågan om myndigheter- nas tillgänglighet. Enligt bestämmelsen i 5 § FL ska myndigheterna ta emot besök och tele- fonsamtal från enskilda. Om särskilda tider för detta är bestämda, ska allmän- heten underrättas om dem på lämpligt sätt. Myndigheterna ska också se till att det är möjligt för enskilda att kontakta dem med hjälp av telefax och elektro- nisk post och att svar kan lämnas på samma sätt. En myndighet ska med undantag för , och nyårsafton ha öppet varje helgfri måndagfredag för att kunna ta emot och regi- strera allmänna handlingar och för att kunna ta emot framställningar om att få ta del av allmänna handlingar som förvaras hos myndigheten. Bestämmelsen om öppethållandetider i 5 § FL trädde i kraft . Om hur bestämmelsen ska förstås har i förarbetena anförts bl.a. följan- de (prop. 1998/99:52 s. 7 f.). Bestämmelsen bör ta sikte på tiderna för öppethållande hos myndigheternas registratorskontor eller motsvarande. Dessa kontor bör på vardagar i princip alltid vara tillgängliga för allmänheten i rimlig utsträckning. Den föreslagna bestämmelsen kommer att bli tillämplig på myndigheternas verksamhet under alla vardagar. Den är emellertid betingad av frågan om öppethållande på klämdagar och vid liknande tillfällen då myndigheterna undantagsvis kan behöva ha en mer begränsad tid för öppethållande. Det skall alltså betonas att det är frågan om ett absolut minimikrav avsikten med förslaget är inte att nuvarande tider för öppethållande skall inskränkas. Be- stämmelsen skall i stället förstås så att det normalt krävs ett längre öppethål- lande för att tillgodose allmänhetens intresse av insyn och service, men att det i undantagsfall är acceptabelt att inskränka öppethållandet . 2 009 /1 0:JO1 Aysen F. har gjort gällande att Vuxenutbildning (nedan Vuxenut- bildningen), genom att stänga för s.k. intagningsarbete, har brustit i service- skyldigheten enligt förvaltningslagen. Hon har uppgett att hon inte har kunnat komma i kontakt med Vuxenutbildningen och få ett betyg utfärdat. Av remissvaret framgår att Vuxenutbildningen under återkommande peri- oder är stängd för intagningsarbete och att enda möjligheten att kommunicera med enheten under dessa perioder har varit att använda sig av brev eller e- brev. har uppgett bl.a. att den information som lämnats till Aysen F. inte har varit tillfyllest, att Vuxenutbildningen kommer att tillse att respektive skola kontinuerligt informerar sina studerande om rutinerna för beställning av betyg och att det framledes ska vara möjligt att nå Vuxenut- bildningen även per telefon när enheten är stängd för intagningsarbete. I remissvaret behandlas frågan om Vuxenutbildningens tillgänglighet en- bart utifrån aspekten att personer som studerar eller har studerat inom Vuxen- utbildningens verksamhetsområde behöver komma i kontakt med enheten för att få betygshandlingar utfärdade. Emellertid kan självfallet även andra perso- ner ha behov av att komma i kontakt med Vuxenutbildningen rörande olika frågor med anknytning till verksamheten. Saken måste således ses i ett vidare perspektiv. Hur långt en myndighet kan begränsa sin tillgänglighet är en av- vägningsfråga som myndigheten får avgöra med hänsyn främst till verksam- hetens art, arbets- och resurssituationen och den grundlagsskyddade rätten för envar att ta del av allmänna handlingar. Som framgår av redovisningen ovan innehåller 5 § FL vissa minimikrav vad gäller myndigheters öppethållandetider för att ta emot besök och telefon- samtal. Av detta följer att det inte är tillräckligt att det går att skicka brev och e-brev till Vuxenutbildningen när den är stängd för intagningsarbete. Vux- enutbildningen har således åsidosatt bestämmelsen i 5 § FL och förtjänar kritik. Att det, enligt vad nämnden förutskickat i remissvaret, ska bli möjligt att kontakta enheten även per telefon under intagningsarbetet är självfallet ett steg i rätt riktning. För att uppfylla kraven på tillgänglighet måste dock en myndighet även kunna nås genom personliga besök. Handläggare vid har under ärendets handläggning noterat att det av den information som lämnas på kommunens hemsida framgår att det varken finns möjlighet att besöka Vuxenutbildningen eller att kom- ma i kontakt med den per telefon. Jag har inte funnit tillräckliga skäl att inom ramen för detta ärende vidta någon åtgärd i anledning av denna iakttagelse. Jag förutsätter emellertid att utbildningsnämnden tillser att erforderlig över- syn av Vuxenutbildningens tider för öppethållande genomförs. Ärendet avslutas med den kritik som framgår av det anförda. 2 009 /1 0:JO1 Användning av smygfilmer som utredningsunderlag för beslut i färdtjänstärende (Dnr 1143-2008) . anmälde Kommunstyrelsen i kommun. Anmälan avsåg handläggningen av ett färdtjänstärende. . uppgav bl.a. följande. Genom en dom från Länsrätten i , som efter överklagande till kammarrätten vann laga kraft , hade . beviljats färdtjänst mellan bostaden och arbetsplatsen. Kommunen hade trotsat domen. Det hade senare framkommit att kommunen fått minst fem filmer som i smyg tagits av en granne. I ett brev som grannen sänt till kommunen framgick att filmerna framställts på begäran. Kommunstyrelsens ordförande hade vid ett möte med kommunsty- relsen visat delar av dessa filmer för den samlade kom- munstyrelsen och ett antal tjänstemän. Efter visningen hade filmerna tillställts en av kommunen anlitad läkare för bedömningen av anmälarens rörelseför- måga. Baserat på smygfilmerna och läkarens utlåtande hade färdtjänsthand- läggaren nekat honom färdtjänst. Kommunstyrelsen i kommun anmodades att yttra sig över bak- grunden till att filmupptagningar ingått i ärendet om rätt till färd- tjänst samt hur filmerna hade hanterats. Av kommunstyrelsens yttrande fram- gick bl.a. följande. . beviljades i beslut av Färdtjänsten i kommun arbetsresor med taxi mellan bostaden och bussterminalen i eller närmaste busshållplats. Beslutet gällde perioden till och med . Han överklagade beslutet till länsrätten som biföll hans begäran om färdtjänst hela vägen från bostaden till arbetsplatsen. Länsrättens dom vann sedermera laga kraft efter att kammarrätten inte bevil- jat prövningstillstånd för kommunens överklagande. Kommunen har behandlat en begäran från . om återinsättande av färdtjänst, inkommen , som en ansökan om färdtjänst för en ny period, eftersom giltighetstiden för det föregående beslutet löpt ut. Vid prövningen av denna ansökan har i beslutsunderlaget bl.a. ingått ett antal filmupptagningar som insänts till kommunen efter den föregående prövning- en. Bakgrunden till att filmupptagningarna ingår i ärendet Redan i samband med föregående prövning av rätt till färdtjänst har färdtjänsthandläggaren kontaktats anonymt per telefon av en person som ifrågasatt rätt till färdtjänst. Samma person har senare valt att översända filmer till kommunen som avser att dokumentera rörel- seförmåga. Filmerna har inkommit i fyra omgångar. Den första CD:n inkom . Därefter har ytterligare CD-skivor inkommit 2 009 /1 0:JO1 samt den 3 och . Några uppgifter om vem som stod bakom översändandet har inte framgått av försändelserna. Hanteringen av filmerna vid ärendehandläggningen och i övrigt När filmerna inkommer till färdtjänsten föreligger det inledningsvis viss osä- kerhet över hur materialet skall hanteras utifrån dess anonyma karaktär. Dels om det är lämpligt att ens ta del av det, dels om det är möjligt att använda som bevismaterial eller beslutsunderlag. Inledningsvis läggs de därför endast åt sidan utan att någon tar del av innehållet. Färdtjänsthandläggaren, trafikche- fen och samhällsbyggnadschefen berör ämnet vid överläggningar med kom- munjuristen angående kammarrättens beslut att inte bevilja prövningstillstånd för kommunens överklagande av länsrättens dom för föregående period. Överläggningarna resulterar, avseende filmerna, i att det inte föreligger något hinder för behöriga tjänstemän att ta del av mate- rialet, varför man kommer fram till att materialet skall gås igenom. Av olika skäl, bl.a. att handläggaren saknar erforderlig programvara för att kunna spela upp filmerna, dröjer det emellertid till , , innan man tar del av filmmaterialet. är det färdtjänsthandläggaren och trafikchefen som går igenom filmsekvenserna. Kommunalråden, kommunjuristen och sektorschefen ges härefter också tillfälle att ta del av materialet.