frsrdg · GX04RS4 · 2009-11-24 00:00:00 — Framställning till 2009/10:RS4 I denna framställning ställer sig riksdagsstyrelsen bakom förslagen i Riksrevi- sionsutredningens båda betänkanden /09:URF1 Uppföljning av Riksrevi- sionsreformen (, ledning och hanteringen av effektivi- tetsgranskningar) och 2008/09:URF3 Uppföljning av Riksrevisionsreformen II (Effektivitetsrevisionen, den årliga revisionen och den internationella verk- samheten). Utredningens förslag i betänkandet 2008/09:URF1 innehåller följande hu- vudpunkter: -En entydig besluts- och hanteringsordning bör skapas för effektivitetsgranskningar för att åstadkomma ökad tydlighet och transpa- rens. Därför bör och utskotten ges huvudansvaret för att ta ställ- ning till dessa granskningar. -, som är en myndighet under , bör lämna sina effektivitetsgranskningar direkt till som svarar för att de lämnas vidare till regeringen för yttrande. -Regeringen ska senast redogöra för vilka åt- gärder man vidtagit eller ämnar vidta med anledning av en granskningsrap- port. Redogörelsen ska lämnas i en särskild skrivelse för varje effektivitets- granskning. -Styrelsen vid avskaffas i sin nuvarande form och ersätts med ett insynsråd kallat parlamentariska råd. Rådets upp- gift blir att ge insyn i verksamhet samt att fungera som ett samrådsorgan mellan och riksrevisorerna. Rådet får inga beslutande uppgifter. Det väljs av och består av en representant för varje partigrupp i . -Den av riksrevisorerna som ska svara för den administrativa ledningen bör få ett utökat administrativt ansvar och benämnas riksrevisor med administ- rativt ansvar. Det utökade ansvaret innebär att beslutanderätten över verk- samhetens organisation, arbetsordning, ekonomi- och personaladministrati- va föreskrifter samt myndighetens anslagsframställning förs över till riksre- 2009/10:RS4 SAMMANFATTNING visorn med administrativt ansvar. Denna riksrevisor blir således ensam be- slutsfattare i administrativa och organisatoriska frågor. Inom sina gransk- ningsområden och i de enskilda granskningsärendena ska riksrevisorerna även fortsättningsvis besluta var för sig. Utredningens förslag i betänkandet 2008/09:URF3 innehåller följande huvud- punkter: -Effektivitetsrevisionens inriktning förtydligas i lagen (2002:1022) om revi- sion av statlig verksamhet. Effektivitetsrevisionens huvudinriktning ska vara granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och sam- hällsnytta. bör även kunna lämna förslag om alternativa åt- gärder för att uppnå målen för den granskade verksamheten, t.ex. ompriorite- ringar, förenklingar eller förslag till omfördelning av resurser eller verksam- heter mellan myndigheter. -Utredningen lägger inga förslag till förändringar när det gäller den årliga revisionen utan anser att myndigheterna även bör betala för sin revision. -Den nuvarande ordningen med ett särskilt anslag för interna- utvecklingssamarbete bör behållas, men kraven på samordning med det svenska utvecklingssamarbetet i övrigt och särredovisning av de administ- rativa kostnaderna bör skärpas. Bedömningen av om utvecklingssamarbetets inriktning är i linje med svenska prioriteringar bör göras av efter samråd med Sida. -Erfarenheterna av det vetenskapliga rådets verksamhet är i huvudsak positiva. Rådets verksamhet bör dock regelbundet följas upp, och resultatet av dess diskussioner och verksamhet bör bli mer lättillgängligt och spridas på ett sys- tematiskt sätt. -årliga rapport fyller en viktig funktion genom att den över- siktligt redovisar de viktigaste iakttagelserna från revisionen . Det vore mer ändamålsenligt om den årliga rapporten fortsätt- ningsvis lades fram eller april. -Årsredovisning för staten bör lämnas till , och revisionsberättelse över årsredovisningen bör lämnas di- rekt till finansutskottet i stället för till . Regeringen bör en gång , i Årsredovisning för staten, återkomma till med en sum- mering av de åtgärder med anledning av granskningar som regeringen aviserat i skrivelser till och redovisa om och hur dessa åtgärder har genomförts. Om möjligt bör även en bedömning göras av re- sultatet av regeringens åtgärder. Riksdagsstyrelsen föreslår en komplettering till utredningens förslag om arvode till ledamöterna i parlamentariska råd. Vidare föreslås smärre lagtekniska justeringar. Riksdagsstyrelsen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................. 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag ....................................................................... Förslag till lag om ändring i regeringsformen...................................... Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ........ Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ..................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion 3 Ärendet och dess beredning ........................................................................ 4 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag ............................................ 2008/09:URF1 Uppföljning av Riksrevisionsreformen ................................ 2008/09:URF3 Uppföljning av Riksrevisionsreformen II............................ 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till 1.lag om ändring i regeringsformen, 2.lag om ändring i riksdagsordningen, 3.lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 4.lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten, 5.lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., 6.lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Riksrevisio- nen och 7.lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsför- valtningen. I detta beslut har deltagit: Per , ordförande, (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 2.1 Förslag till lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 12 kap. 7 § regeringsformen ska ha följande ly- delse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Närmare bestämmelser om finns i riksdagsordningen och i annan lag. Enligt vad som föreskrivs i sådan lag kan granskning avse också annan än statlig verksamhet. leds av tre riksrevi- leds av tre riksrevi- sorer, som väljs av . sorer, som väljs av . med beaktande av de bestämmelser med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som skall grans- som finns i lag, vad som ska grans- De beslutar självständigt och var De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen skall bedri- för sig hur granskningen ska bedrivas vas och om slutsatserna av sin och om slutsatserna av sin gransk- Vid myndigheten finns också en Vid myndigheten finns också Riks- styrelse, som utses av . Styrelsens uppgift är att följa gransk- som väljs av . ningsverksamheten, lämna de förslag gift är att följa granskningsverksam- och redogörelser till som heten och verka för samråd och insyn ter och revisionsberättelser ger an- ledning till samt att besluta om för- slag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2002:905. Riksdagsstyrelsen, fullmäktige och direktionen i , Riksda- gens ombudsmän samt riksrevisorer- na får göra framställningar hos riks- dagen i frågor som rör organets kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer.Riksdagen får föreskriva att riks- dagsstyrelsen, fullmäktige och direk- tionen i och ombudsmän även i andra fall får göra framställningar hos . 2.2 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att tilläggsbestämmelsen 8.14.1 ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 8 §, 4 kap. 11 §, 8 kap. 12 och 14 §§, 9 kap. 4 och 8 §§ samt tilläggsbestämmelserna 3.8.5, 4.6.1 och 7.13.1 ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 14 b §, av följande lydelse. dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 14 b §, samt närmast före 3 kap. 14 b § en ny rubrik av följande lydelse. Framställningar och redogörelser från riksdagsorgan Riksdagsstyrelsen, fullmäktige och direktionen i , Riksda- gens ombudsmän, styrelsen i Riksre- visionen samt riksrevisorerna får göra framställningar hos i frågor som rör organets kompetens, organisation, personal eller verksam- hetsformer. får föreskriva att riks- dagsstyrelsen, fullmäktige och direk- tionen i , ombudsmän och styrelsen i Riksrevi- sionen även i andra fall får göra framställningar hos . Särskilda bestämmelser om redogörelser till från ett riksdagsor- gan finns i lag. Vad som sägs i första stycket gäller också var och en av riksrevisorerna i . Ytterligare föreskrifter om sådana framställningar finns i lagen (2002:1023) med instruktion för . Riksrevisorerna lämnar till riksda- gen redogörelser avseende den årliga anledning av riksrevisorernas beslut effektivitetsrevisionen och den årliga över årsredovisningen för staten, och Stiftelsen kens Jubileumsfond. 2Senaste lydelse 2003:180. 3Senaste lydelse 2003:180. Kammarkansliet lämnar riksrevi- sorernas granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen till regeringen. Kammarkansliet meddelar utskotten om rapporterna. lagstiftning om radio, television lagstiftning om radio, television 4. press- och partistöd, 4. press- och partistöd, , såvitt avser val , såvitt avser val av riksrevisor, skiljande av riksrevi- av riksrevisor, skiljande av riksrevi- sor från uppdraget, åtal mot riksrevi- sor från uppdraget och åtal mot riks- sor och åtal mot ledamot av myndig- digheter i övrigt utom , digheter i övrigt utom , länsförvaltningen och rikets ad- länsförvaltningen och rikets ad- 9. medgivande från att 9. medgivande från att väcka talan mot en riksdagsledamot väcka talan mot en riksdagsledamot eller att ingripa i en ledamots person- eller att ingripa i en ledamots person- Ärenden om anslag inom utgiftsområde 1 bereds av konsti- tutionsutskottet. Statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar och avge ytt- rande till ett utskott En statlig myndighet skall lämna upplysningar och avge yttrande, då ett utskott begär det, om inte annat En statlig myndighet ska lämna upplysningar och avge yttrande, då ett utskott begär det, om inte annat 4Senaste lydelse 2006:885. 5Senaste lydelse 2003:180. 2009/10:RS4 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFÖRSLAG följer av 13 § tredje stycket. följer av 13 § tredje stycket. skyldighet har dock regeringen en- skyldighet har dock regeringen en- dast i fråga om arbetet inom Europe- dast i fråga om arbetet inom Europe- iska unionen på utskottets ämnesom- iska unionen på utskottets ämnesom- En myndighet som inte lyder En myndighet som inte lyder under får hänskjuta en under får hänskjuta en begäran från ett utskott till regering- begäran från ett utskott till regering- en för avgörande. en för avgörande. Om minst fem av ledamöterna i ett Om minst fem av ledamöterna i ett utskott vid behandlingen av ett ären- utskott vid behandlingen av ett ären- de begär det, skall utskottet inhämta de begär det, ska utskottet inhämta upplysningar eller ett yttrande enligt upplysningar eller ett yttrande enligt om en sådan begäran framställts utan om en sådan begäran framställts utan samband med behandlingen av ett samband med behandlingen av ett ärende, om frågan gäller arbetet inom ärende, om frågan gäller arbetet inom Europeiska unionen eller riksreviso- avslå en begäran om upplysningar eller ett yttrande, om den framställts vid behandlingen av ett ärende och avslå en begäran om upplysningar utskottet finner att den begärda åt- eller ett yttrande, om den framställts gärden skulle fördröja ärendets be- vid behandlingen av ett ärende och handling så att avsevärt men skulle utskottet finner att den begärda åt- Utskottet skall i så fall i gärden skulle fördröja ärendets be- sitt betänkande redovisa skälen till handling så att avsevärt men skulle att begäran har avslagits. Utskottet ska i så fall i sitt betänkande redovisa skälen till att begäran har avslagits. får inte avge förklaring att 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen inte är tillämpligt i fråga om ett visst lagförslag, utan att Lagrådet har yttrat sig. Föreskrifter om val av ordförande Föreskrifter om val av ordförande och vice ordförande finns för och vice ordförande finns för i 3 kap. 11 § i 3 kap. 11 § regeringsformen och 8 kap. 2 § den- regeringsformen och 8 kap. 2 § den- na lag, för na lag, för i 8 kap. 4 § denna lag, för Nämnden i 8 kap. 4 § denna lag, för Nämnden för lön till riksrevisorerna i 8 kap. 5 för lön till riksrevisorerna i 8 kap. 5 §, för i 8 §, för parlamenta- kap. 14 § och för över- riska råd i 8 kap. 14 § och för Riks- klagandenämnd i 9 kap. 5 § denna dagens överklagandenämnd i 9 kap. 5 § denna lag. 6 Senaste lydelse 2003:180. 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFÖRSLAG 2009/10:RS4 skall enligt 12 kap. 7 § ska enligt 12 kap. 7 § regeringsformen välja tre riksreviso- regeringsformen välja tre riksreviso- Riksrevisorerna väljs var för sig. Riksrevisorerna väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas Vid val med slutna sedlar tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. förfarandet i 1 § andra stycket. av riksrevisor gäller från valet eller av riksrevisor gäller från valet eller den senare tidpunkt som den senare tidpunkt som bestämmer till dess att nytt val har bestämmer till dess att nytt val har genomförts under sjunde året därefter genomförts under sjunde året därefter och den då valde har tillträtt uppdra- och den då valde har tillträtt uppdra- Valet skall emellertid aldrig Valet ska emellertid aldrig gälla gälla längre än till utgången av detta längre än till utgången av detta år. En riksrevisor kan inte väljas om. riksrevisor kan inte väljas om. En av riksrevisorerna skall svara En av riksrevisorerna ska vara riksrevisor med administrativt an- svar och svara för myndighetens av riksrevisorerna som skall ha den- bestämmer vem av riksrevisorerna som ska ha denna uppgift. En riksrevisor får inte vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En riksrevisor får inte heller inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. av ett udda antal ledamöter, lägst elva, som väljs för valpe- Varje partigrupp, vilken motsvarar Rådet består av en riksdagsleda- parti som vid valet till har mot från varje partigrupp, vilken fått av rösterna i motsvarar parti som vid valet till hela riket, skall besätta en plats. Därutöver fördelas platserna i sty- av rösterna i hela riket. relsen proportionellt mellan samma anter ska finnas. väljer bland ledamöterna en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordförande och varje vice ordförande väljs var för sig. 7Senaste lydelse 2003:180. 8Senaste lydelse 2003:180. 2009/10:RS4 2 RIKSDAGSSTYRELSENS LAGFÖRSLAG skall, när det gäller och myndigheter, i den omfattning riks- dagen bestämmer 1.handlägga frågor angående för- handlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt andra personalfrågor, 2.upprätta förslag till anslag på statsbudgeten, dock inte för Riksre- visionen, 3.i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom , och 4.besluta om föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 13. I fråga om förslag till anslag på statsbudgeten för skall riksdagsförvaltningen yttra sig innan beslutar om förslaget. ska, när det gäller och myndigheter, i den omfattning riks- dagen bestämmer 1.handlägga frågor angående för- handlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt andra personalfrågor, 2.upprätta förslag till anslag på statsbudgeten, dock inte för Riksre- visionen, 3.i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom , och 4.besluta om föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 13. Åtal mot nedan angivna befatt- ningshavare för ett brott, begånget i utövningen av hans eller hennes uppdrag eller tjänst får beslutas 1. endast av finansutskottet när det gäller åtal mot en fullmäktig i Riks- banken eller en ledamot av Riksban- kens direktion, 2. endast av när det gäller åtal mot en ledamot av riksdagsstyrelsen, av styrelsen i , av eller av över- klagandenämnd eller mot en av riks- dagens ombudsmän, mot en av riks- revisorerna eller mot riksdagsdirek- tören. Åtal mot nedan angivna befatt- ningshavare för ett brott, begånget i utövningen av hans eller hennes uppdrag eller tjänst får beslutas 1. endast av finansutskottet när det gäller åtal mot en fullmäktig i Riks- banken eller en ledamot av Riksban- kens direktion, 2. endast av när det gäller åtal mot en ledamot av riksdagsstyrelsen, av eller av över- klagandenämnd eller mot en av riks- dagens ombudsmän, mot en av riks- revisorerna eller mot riksdagsdirek- tören. 9Senaste lydelse 2003:180. 10Senaste lydelse 2009:176. Bestämmelserna i första stycket om åtal mot en ledamot av Riksban- kens direktion skall inte tillämpas i fråga om ett brott begånget i utöv- ningen av beslutande- rätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Bestämmelserna i första stycket om åtal mot en ledamot av Riksban- kens direktion ska inte tillämpas i fråga om ett brott begånget i utöv- ningen av beslutande- rätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 3 §§ lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ ska ha följande lydelse. Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheter och organ skall betalas enligt följande: Månadsarvode i procent av arvode _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Ledamot som inte är ordförande eller vice ordförande: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheter och organ ska betalas enligt följande: Månadsarvode i procent av arvode _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Ledamot som inte är ordförande eller vice ordförande: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 11 Senaste lydelse 2003:354. För fullgörande av uppdrag som anges i 1 § samt som tjänstgörande leda- mot, suppleant och tillfällig ersättare i betalas särskilt arvode för sammanträdesdag som infaller , eller under plenifria perioder (sammanträdesarvode). Sammanträdesarvode betalas dock inte till a)vald ledamot och företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdags- styrelsen eller b)ordförande och vice ordförande i . Sammanträdesarvode betalas även till 1.ledamot och tjänstgörande ersättare i rådet för ledamotsnära frågor, 2.tjänstgörande suppleant och tjänstgörande ersättare för företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen, 3.ledamot och suppleant i , 4.suppleant i svenska delegations arbetsutskott, 6.ledamot och suppleant i som är förlagt till period då har plenifri tid, 7.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i Nordiska rå- dets verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 8. riksdagsledamot vid deltagande 8. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i Europarå- på uppdrag av i Europarå- dets verksamhet i den mån motsva- dets verksamhet i den mån motsva- rande ersättning inte betalas från rande ersättning inte betalas från 9. riksdagsledamot vid deltagande 9. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i den parla- på uppdrag av i den parla- het i Organisationen för säkerhet och het i Organisationen för säkerhet och samarbete i i den mån mot- samarbete i i den mån mot- svarande ersättning inte betalas från svarande ersättning inte betalas från den parlamentariska församlingen. 10. tjänstgörande suppleant i sty- relsen i . Arvodesbeloppen fastställs av riksdagsstyrelsen. Till suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut betalas sam- manträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. För inrikes resor som företas för fullgörande av uppdrag som uppräknas i 1 eller 2 § lämnas resekostnadsersättningar och traktamente för riksdagsledamöter enligt regler i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter efter samordning med den resekostnads- och traktamentsersättning som i övrigt lämnas från riksdagsförvaltningen, 12Lydelse enligt framst. 2009/10:RS3. 13Senaste lydelse 2003:355. för ledamöter och suppleanter i styrelsen i enligt bestämmelser i lagen (2002:1023) med instruktion för , för ledamöter i parlamentariska råd enligt bestäm- melser i lagen (2002:1023) med instruktion för , för fullmäktige och suppleanter för fullmäktige i som inte är riksdagsledamöter enligt de bestämmelser om sådana förmåner som enligt kollektivavtalet gäller för anställda inom , för övriga uppdragstagare enligt samma bestämmelser som för arbetstaga- re vid riksdagsförvaltningen. För utrikes resor gäller bestämmel- serna i utlandsreseförordningen (1991:1754). För utrikes resor gäller vad riks- dagsförvaltningen meddelar i till- lämpningsföreskrifter. Denna lag träder i kraft . Regeringen ska lämna en skrivelse till för varje gransknings- rapport över effektivitetsrevisionen som kammarkansli läm- nar till regeringen. I skrivelsen ska regeringen redovisa för vilka åtgärder regeringen har vidta- git eller avser att vidta med anled- ning av iakttagelser. Om regeringen har vidtagit eller avser att vidta likartade åtgärder på grund av iakttagelserna i flera granskningsrapporter kan dock regeringen lämna en skrivelse som omfattar flera granskningsrapporter till riksdagen.Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har mottagit rap- porten.Senast den 15 april året efter bud- getåret ska regeringen lämna en årsre- dovisning för staten till riksdagen.Årsredovisningen ska innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys. Den ska även innehålla det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Regeringen ska förklara väsentliga skillnader mellan budgete- rade belopp och utfallet.I årsredovisningen ska en samlad redovisning lämnas över vilka åtgär- der regeringen vidtagit med anled- ning av iakttagelser. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1059) om statsbudgeten dels att 38 § ska upphöra att gälla, dels att 37 och 47 §§ ska ha följande lydelse. 37 § Senast efter budget- året skall regeringen för redovisa statsbudgetens preliminära utfall. Regeringen skall förklara väsentliga skillnader mellan budgete- rade belopp och det preliminära utfallet. Regeringen skall redovisa för vilka åtgärder reger- ingen vidtagit med anledning av iakttagelser. Denna lag träder i kraft . 14 Senaste lydelse 2002:1034. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet dels att 13 § ska upphöra att gälla, dels att 4, 9, 11 och 12 §§ ska ha följande lydelse. Den granskning som avses i 2 § skall främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitets- revision).