frsrdg · GW04RRS10 · 2009-02-18 00:00:00 — I kvalitetskontrollen ingår att bedöma den rutin för kvalitetskontroll som finns inom . Kvalitetskontrollanterna konstaterade att det inte framkommit något som tyder på att revisionsverksamheten inte bedrivits i enlighet med god revisorssed och god revisionssed. Revisionsberättelser och revisorsintyg ska avges i rätt tid. För de objekt som omfattas av lagen om revision av statlig verksamhet har 254 revisionsberättelser och två revisorsintyg avseende myndigheternas årsredovisningar för avgivits . Av dessa innehöll tio revisionsberättelser en invändning. Dessutom har ytterligare sex revisionsberättelser avgivits avseende avvecklingsmyndigheters årsredovisningar för del av 2008. En av dessa innehöll en invändning. Invändningarna beskrivs mer utförligt i Riksrevisorernas årliga rapport. Samtliga revisionsberättelser och intyg har avgivits i rätt tid. En invändning innebär att funnit väsentliga fel i årsredovisningen. Felen har ofta orsakats av brister i intern styrning och kontroll. De är av varierande slag och kan avse anslagsöverskridande, fel i redovisningen och befogenhetsöverträdelser. Vanligtvis återkommer inte ett fel i rad, utan åtgärdas till nästa årsredovisning. Antalet invändningar varierar , men ligger någorlunda mellan 10 och 15 invändningar. Även antalet revisionsobjekt varierar och beror på avvecklingar, sammanslagningar och nybildningar av myndigheter. lämnade revisorsintyg avseende myndigheternas delårsrapporter. För affärsverken lämnades däremot revisorsintyg avseende tertial 2. Sammantaget har 51 revisorsintyg avgivits avseende delårsrapporter . Av dessa innehöll tre invändning. Delårsrapporter granskas endast översiktligt, vilket innebär att ingen fullständig granskning görs. Antalet delårsrapporter har kraftigt minskat , dels på grund av ändrat regelverk, dels på grund av att ytterligare myndigheter har fått dispens från krav på delårsrapport. Tabell 2: Antal revisionsberättelser med mera 20062008 Revisionsberättelser (avser årsredovisningar) Revisorsintyg (avser delårsrapporter) Utöver revisionsberättelser och revisorsintyg rapporterar sina iakttagelser muntligt och vid behov även skriftligt, i form av revisionsrapporter och revisions-PM, till respektive myndighet. Dessutom avges särskilda rapporter avseende myndigheternas redovisning i enlighet med lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (transparenslagen). Revisionsrapporter avges normalt när en invändning lämnats i revisionsberättelse eller revisorsintyg, eller när har andra iakttagelser som behöver komma till styrelsens/generaldirektörens kännedom. Antalet revisionsrapporter varierar kraftigt mellan åren, beroende på vilka frågor som granskats och om det är styrelsen/generaldirektören som har att vidta åtgärder eller någon annan inom myndigheten. En kort sammanfattning av varje rapport redovisas i Riksrevisorernas årliga rapport. förordnar auktoriserade revisorer som genomför revision av statliga bolag och stiftelser bildade av staten. har förordnade revisorer avgivit revisionsberättelse i 27 bolag och 6 stiftelser. Granskning av bolag och stiftelser sker genom så kallad gemensam revision9 tillsammans med en stämmovald revisor. I budgetpropositionen har regeringen redovisat åtgärder och kommentarer med anledning av de invändningar som lämnat avseende myndigheternas årsredovisningar. Den årliga revisionen ska bedrivas självständigt i förhållande till uppdragsgivaren och vara oberoende i förhållande till den granskade verksamheten. De krav som ställs på revisorernas självständighet och oberoende framgår av den etikpolicy som finns framtagen inom och som baseras på INOTSAI:s Code of Ethics. Revisorn ska för varje uppdrag dokumentera oberoendet för teamets alla medarbetare i förhållande till den granskade organisationen i en särskild analys. I kvalitetskontrollen i efterhand ingår att kontrollera om en sådan analys gjorts. Den genomförda kontrollen visar inte på några brister avseende revisorernas oberoende. Kostnaderna för årlig revision har minskat främst beroende på minskade påslag för gemensamma kostnader med som lönekostnaderna ökat med (se Ekonomisk översikt om orsaker till minskade gemensamma kostnader). Tabell 3: Fördelning av kostnader10 mellan olika typer av granskningsobjekt 20062008, tkr Redovisade timmar inom verksamhetsgrenen Årlig revision är något färre 2008 jämfört med . Tabell 4: Antal redovisade timmar inom årlig revision 20062008 Avgifter för årlig revision ska ta ut avgift11 för årlig revision samt för revision i de fall som avses i aktiebolagslagen (2005:551) och stiftelselagen (1994:1220). Avgiften ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. har beslutat om vilken tidtaxa som ska tillämpas. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. redovisar inkomsterna mot inkomsttitel Avgifter för årlig revision och disponerar således inte avgifterna. Tabell 5: Överskott inom årlig revision 20062008, tkr Årets överskott/underskott () Ackumulerat över-/underskott () Minskade kostnader orsakas, som nämnts ovan, främst av lägre gemensamma kostnader än föregående år. planerar att med anledning av överskottet se över avgifterna . Effektivitetsrevision bedrivs med utgångspunkt i bestämmelserna i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Riksrevisorerna väljer själva vad som ska granskas inom ramen för granskningsmandatet. Valet av granskningar måste därför utgå från en grundlig bedömning av risk och väsentlighet. En viktig del av effektivitetsrevisionen är därför områdesbevakningen. Den syftar till att upptäcka och fånga in väsentliga risker och problem inom olika områden och ligger till grund för inriktningen av granskningen kommande år. Riksrevisorernas beslut om granskningens inriktning redovisas i en granskningsplan och en verksamhetsplan. I verksamhetsplanen beslutas vilka förstudier som ska genomföras. Syftet med förstudien är att ta fram underlag för riksrevisors beslut om eventuell granskning. Av förstudien ska det framgå om förmodade problem som identifierats i samband med områdesbevakningen är både granskningsvärda och granskningsbara. Merparten av de förstudier som genomförs går vidare till granskning. Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförande och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt, men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningarna ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska bedrivas inom hela mandat och i enlighet med den av riksrevisorerna fastställda inriktningen såsom den fastställts i granskningsplanen . Varje granskningsrapport ska uppfylla ett antal internt formulerade kvalitetskriterier. Dessa anger att presentationen är välstrukturerad, lättbegriplig och saklig, att den valda metodansatsen är ändamålsenlig, att slutsatserna är väl underbyggda utifrån de iakttagelser som gjorts, att rekommendationerna är tydliga och väl adresserade samt att rapporterna kan utgöra underlag för ansvarsutkrävande. För gäller också att verksamheten ska leda till hög verkningsgrad. För granskningsrapporterna innebär detta att de ska leda till högre effektivitet i statlig förvaltning, dvs. att de brister som uppmärksammar också åtgärdas. vill med granskningarna täcka in ett brett område av den statliga förvaltningen. Målet var därför att slutföra minst 30 granskningsrapporter . samlade bedömning är att granskningsrapporterna generellt sett håller rätt kvalitet och att åtgärder i relativt hög utsträckning vidtas till följd av granskningarna. Målet om minst 30 slutförda granskningsrapporter har uppnåtts. Detta trots en ansträngd ekonomisk situation, med bl.a. anställningsstopp under delar av . Ett skäl till att likväl nått målet är att resurserna har koncentrerats till förstudier och granskningar, medan områdesbevakning och efterarbete har fått stå tillbaka resursmässigt. bedömning är dock att områdesbevakning och efterarbete långsiktigt behöver ligga på en högre nivå för att vi även kommande år ska kunna nå våra mål. Effektivitetsgranskningen ska hålla hög kvalitet ställer upp interna mål och krav på kvalitet i granskningsrapporterna. bedömning är att dessa mål har uppfyllts. kommer formerna för extern kvalitetssäkring att prövas. Nedan redovisas resultat och insatser som gjorts med det primära syftet att säkerställa en tillräcklig kvalitet i rapporterna. Interna kvalitetskrav ställs på alla granskningsrapporter. granskningsrapporter ska kännetecknas av en hög och jämn kvalitet. Inom effektivitetsrevisionen genomförs därför interna kvalitetssäkringsinsatser i varje granskning. Kvalitetssäkringsinsatser utförs i vissa fall även av externa experter och forskare. Syftet är inte bara att säkra kvaliteten i den enskilda granskningen, utan också att ge underlag för utveckling av styrdokument och metodstöd. Den interna kvalitetssäkringen sker obligatoriskt vid tre avstämningstidpunkter; när förstudie avslutas, under pågående granskning (mittavstämning) och inför förslag till granskningsrapport. Gemensamt för alla avstämningar är att de föregår ett beslut av riksrevisor eller en föredragning för riksrevisor. De granskningsrapporter som publicerats har uppfyllt de interna kvalitetskraven. Faktagranskning genomförs inom ramen för alla granskningar. Faktagranskning innebär att alla primärt granskade organisationer får ta del av ett rapportutkast under en senare del av granskningsfasen. Den granskade organisationen har då möjlighet att lämna synpunkter. Faktagranskning är en central del av kvalitetssäkring. En vägledning för effektivitetsrevisionen har införts. har en intern vägledning för effektivitetsrevisionen färdigställts. Vägledningen har INTOSAI:s Implementation som utgångspunkt, men är anpassad till det uppdrag som fått av och de krav som riksrevisorerna ställer på verksamheten. Syftet med vägledningen är att underlätta och effektivisera det dagliga arbetet för medarbetarna inom effektivitetsrevisionen och ytterst att säkerställa en tillräcklig kvalitet i granskningsrapporterna. Vägledningen är webb-baserad för att möjliggöra regelbundna förändringar i takt med att kunskaper och erfarenheter om effektivitetsrevision utvecklas. Ökade kontakter med forskarvärlden. När det gäller kvaliteten i granskningarna har påbörjat ett arbete att öka inslagen av extern kvalitetssäkring med målet att också utveckla former för en extern kvalitetsbedömning av genomförda granskningar. Utgångspunkten för arbetet är dels att de senaste årens val av granskningar i sig har krävt ett ökat inslag av extern specialistkompetens, dels att en bedömning av kvalitet för att bli trovärdig bör bygga på av oberoende källor. har , på uppdrag av , presenterat en studie av den effektivitetsgranskning som genomförts . Syftet har varit att via en kartläggning av granskningarna illustrera och klassificera hur svensk effektivitetsrevision ser ut, och med ledning av gjorda iakttagelser ge vissa rekommendationer inför fortsatta arbete med att utveckla kvaliteten i granskningen. Studiens resultat har bidragit till den ökade fokuseringen på att i granskningarna klargöra effekter, prestationer och kostnader. Insatser av Vetenskapliga rådet. Det vetenskapliga råd som är knutet till (se även avsnitt Vetenskapliga rådet) har engagerats för diskussioner om till exempel kvalitetsfrågor och val av metod. Flera projektgrupper har föredragit pågående granskningar och medlemmarna i rådet har då bidragit till det fortsatta arbetet i den aktuella granskningen. Effektivitetsgranskningen ska nå hög verkningsgrad utarbetar, bland annat med utgångspunkt från önskemål framförda av finansutskott, en årlig uppföljningsrapport. I den senaste uppföljningsrapporten, publicerad (Dnr 30-2007-1359), redovisar bedömningen att granskningarna ger upphov till ett stort antal åtgärder i den statliga verksamheten. Uppföljningsrapporten visar att det tar innan dessa förändringar genomförs. Något äldre granskningar har som regel lett till fler åtgärder jämfört med rapporter som presenterats. Nedan redovisas olika insatser som gjorts med syftet att öka rapporternas verkningsgrad. Insatser för att välja rätt områden att granska. En viktig förutsättning för att nå en hög verkningsgrad är att välja rätt områden att granska. Vi bevakar och analyserar därför den statliga verksamheten innan vi påbörjar granskningarna. En del i arbetet med att åstadkomma en hög verkningsgrad är att fokusera granskningsinsatserna mot olika teman. Huvuddelen av de effektivitetsgranskningar som görs ligger inom ramen för sådana granskningsstrategier. Strategierna är mer eller mindre långsiktiga och innebär att flera granskningar genomförs för att belysa en central frågeställning ur olika perspektiv. De samlade slutsatserna av de granskningar som genomförs inom ramen för en strategi redovisas i årliga rapport. Enligt Granskningsplan 2008 inriktades granskningen mot nio olika granskningsstrategier: Statliga bolag och stiftelser Statens roll i utbildningssystemet Redovisning av granskningsstrategier. I årliga rapporten (RiR 2008:10) redovisades slutsatser av granskningen inom tre granskningsstrategier. Redovisningen av strategin om hoten mot samhället byggde på sju olika granskningar från av grundläggande samhällsfunktioner som medborgarna ska kunna förutsätta fungerar även vid extraordinära händelser. Granskningarna ger en samlad bild av betydande brister i den svenska krisberedskapen. I den årliga rapporten kunde även vissa slutsatser dras av vår pågående granskning av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket. På basis av tio granskningar genomförda kunde vi konstatera att det ramverk som etablerats haft stor betydelse för den finanspolitiska stabiliteten i , som förtroendet för den finanspolitiska styrningen förutsätter en hög grad av öppenhet och transparens i redovisningen. Granskningarna har visat att mycket fungerar bra och att regeringens rapportering kring det finanspolitiska ramverket förbättrats i de senaste propositionerna, men också att det finns brister och problem. Slutligen redovisades i den årliga rapporten vissa slutsatser av vår granskning av statliga bolag och stiftelser. De tre granskningar som gjorts av hur staten styr och följer upp det stora antal stiftelser man bildat visar att det saknas överblick och att möjligheterna till insyn och uppföljning utnyttjas i låg grad. Aktiv kommunikation av granskningsresultaten. Efter att effektivitetsrevisionsgranskningar publiceras vidtar efterarbete bland annat i form av olika kommunikationsinsatser. För effektivitetsrevisionen handlar det om att informera , regeringen, berörda myndighetsledningar och allmänheten om resultatet i respektive granskningsrapport. Detta efterarbete redovisas mer ingående i kapitlet Övrig rapportering och externa kontakter. Målet att slutföra 30 granskningar har uppnåtts. Tabell 6: Antal slutförda granskningsrapporter 2006200812 framförde i sitt betänkande (2007/08:FiU28) avseende årsredovisning och uppföljningsrapport att man välkomnade den utveckling av nyckeltal som skett i årsredovisningen men att också borde återkomma till med en tydlig redovisning av huruvida de ökade nedlagda resurserna per granskning medfört avsedd kvalitetshöjning. Samtliga granskningar som publiceras av har som tidigare nämnts genomgått en intern kvalitetssäkring och motsvarar internt formulerade kvalitetskrav. vill dock avvakta det pågående utvecklingsarbetet med att få till stånd en tillförlitlig extern bedömning av kvaliteten i granskningsrapporterna, innan en mer utförlig och samlad redovisning lämnas i årsredovisningen avseende kvaliteten i enskilda granskningar. Av betydelse för kvaliteten i granskningsverksamheten är inte bara bedömd kvalitet i en enskild rapport, utan också hur effektivt de tillgängliga resurserna för granskning har använts. har kostnaderna minskat för förstudier och granskningar som inte resulterar i en publicerad granskningsrapport (se tabell nedan). Denna typ av kvalitetsbristkostnad är till viss del oundviklig men bör hållas på en rimligt låg nivå. Effektivare former för områdesbevakning och verksamhetsplanering har också medgett en minskad resursinsats som bidrog till att förstudier och granskningar kunde bibehållas på i stort sett oförändrad nivå. Besparingarna och relativt hög personalomsättning har medfört att omfattningen av områdesbevakning dragits ned mer än vad som är hållbart på lång sikt. Sammantaget visar resultatredovisningen , men även , att en allt större andel av de resurser som tilldelas för effektivitetsrevision också resulterar i publicerade granskningar. Kostnader för verksamhetsgren Effektivitetsrevision Kostnaderna för verksamhetsgrenen Effektivitetsrevision har minskat med . Främsta orsaken till detta är att påslag för gemensamma kostnader har minskat med (se Ekonomisk översikt för ytterligare information om minskade gemensamma kostnader). beror på minskade konsult- respektive lönekostnader. Kostnader fördelat på olika delar av granskningsprocessen I årets resultatredovisning redovisas kostnader uppdelat på områdesbevakning respektive förstudie och granskning. I likhet med föregående årsredovisning har vi valt att hålla isär redovisningen av kostnaderna för de olika delarna av effektivitetsrevisionen eftersom de har olika koppling till publicerade rapporter. Ett enskilt års områdesbevakning avser i huvudsak kommande års granskningar. På samma sätt avser kostnader inte bara de publicerade rapporterna utan också till stor del granskningar som avslutas först året därpå. Delvis som en följd av de ekonomiska besparingar som beslutades minskade som nämns ovan kostnaderna för effektivitetsrevisionen i förhållande till 2007 med . Målet om minst 30 slutförda granskningsrapporter för året låg fast och omprövades inte som en konsekvens av minskade ekonomiska ramar. Detta innebar en omfördelning av resurser från områdesbevakning och efterarbete (se kapitel Övrig avrapportering och externa kontakter) till förstudier och granskningar. Nivån på förstudier och granskningar kunde därmed upprätthållas på planerad nivå. Tabell 7: Kostnader för effektivitetsrevision 2006200813, tkr Tabell 8: Redovisade timmar effektivitetsrevision 20062008 användes (24), av resurserna inom effektivitetsrevisionen till områdesbevakning, vilket i stort sett är en halvering i förhållande till 2007 såväl i kostnader som i antalet timmar. planerades en minskning av områdesbevakningen eftersom det hade genomförts särskilda insatser i form av riktad områdesbevakning för flera av de nya granskningsstrategierna. En grund hade då också lagts för ett mer långsiktigt underlag för verksamhetsplaneringen. Den faktiska minskningen av områdesbevakningen blev dock väsentligt större än planerat som en konsekvens av de ekonomiska besparingarna och en prioritering av förstudier och granskningar. Granskningsverksamheten förutsätter ett längre tidsperspektiv än . I takt med att granskningar avslutas behöver nya startas. Områdesbevakningen och den därpå följande planeringen har, trots minskade resurser, bedrivits med ett tidsperspektiv som även omfattar granskningar som planeras för . Långsiktigt gör dock bedömningen att nivån på områdesbevakningen är för låg för att ge ett fortsatt bra underlag för planeringen av granskningen. För små insatser inom områdesbevakningen kan också öka risken för att förstudier och granskningar måste avslutas utan publicering i granskningsrapport. Antalet redovisade timmar som använts för förstudier och granskningar ökade med . Tabell 9: Kostnader för förstudier och granskningar och styckkostnad 20062008, tkr Upparbetade kostnader vid årets början Kostnad för avslutade granskningar Därav förstudier och granskningar som inte resulterat i rapport Antal publicerade granskningar (antal) Styckkostnad per avslutad granskning14 I jämförelse med 2007 har styckkostnaden för en publicerad granskningsrapport ökat . Årets totala kostnader är , medan kostnaderna för avslutade granskningar uppgick till . Den ingående balansen av granskningar /2008 var lägre än värdet av den utgående balansen /2009. Av de totala kostnaderna för avslutade granskningar om har använts för publicerade granskningar. Resterande har använts för förstudier och granskningar som inte resulterat i en publicerad rapport. Det sistnämnda beloppet är som tidigare nämnts något mindre än , vilket visar på en positiv trend. internationella verksamhet omfattar internationellt utvecklingssamarbete och internationell revision, samverkan och kontakter samt uppdragsverksamhet. Det internationella utvecklingssamarbetet ska bedrivas i enlighet med vad har beslutat. För detta ändamål disponerar anslaget 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. uppgick tilldelat anslag till . Anslaget ska användas i överensstämmelse med mål och inriktning för politik för global utveckling och internationellt utvecklingssamarbete och i enlighet med /DAC:s definition av bistånd. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Internationell revision, samverkan och kontakter finansieras med medel från anslaget 90:1 . Denna del av verksamheten avser sådana uppgifter som normalt åligger det nationella revisionsorganet, till exempel samverkan inom ramen för Audit Institutions (INTOSAI). får även inom verksamhetsområdet mot avgifter utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. Det internationella utvecklingssamarbetet har bestått av sju separata projekt, vart och ett grundat på ett avtalsförhållande till en samarbetspartner, vanligtvis en nationell revisionsmyndighet. Våra val av samarbetsländer vägleds av den svenska biståndspolitiken, med dess nuvarande inriktning på färre länder . Våra projekt tillkommer oftast efter en dialog där de inledande initiativen främst tas av oss själva, av Sida eller ett annat lands nationella revisionsorgan. Utbyte av vidare information sker med presumtiv samarbetspartner och Sida. Därefter kan bestämma sig för att genomföra en förstudie för att mer noggrant studera förutsättningarna för att etablera ett framgångsrikt samarbetsprojekt. har därefter en grund för ett ställningstagande till om en inledande fas i ett projekt ska startas. I vissa fall bedöms att förutsättningar för framgång saknas, och vi avstår då från att inleda ett samarbete. har kontakter inletts med tre nya samarbetspartner. Det pågående samarbetsprojektet i har utvidgats till att avse också , som är en självstyrande region i landet, med en första avtalsperiod . I har en förstudie genomförts samt ett avtal ingåtts om vidare samarbete. Slutligen har förberedande aktiviteter för ett samarbete med den nationella revisionsmyndigheten i genomförts. Mål för internationellt utvecklingssamarbete ska i det internationella utvecklingssamarbetet verka för att stärka parlamentens kontrollmakt och förmåga att bedriva offentlig revision. I utvecklingssamarbetet utgår vi från inriktningen av politik inom området och arbetar i enlighet med /DAC:s riktlinjer. Vi arbetar med de nationella revisionsorganens kapacitet, förutsättningar i lagstiftningen och parlamentens förmåga att agera. Vi ska dessutom följa INTOSAI:s och /DAC:s vägledningar och rekommendationer i fråga om principer och metoder för kapacitetsutveckling. För de olika samarbetsprojekten gäller resultatmål för de prestationer och effekter som verksamheten syftar till. I varje enskilt samarbetsprojekt är det övergripande målet att vår samarbetspartner kan höja sin institutionella kapacitet och därmed självständigt och uthålligt verka inom sitt mandat som nationellt revisionsorgan. Vi ska också stödja våra samarbetspartner i deras roll att vara pådrivande när det gäller att reformera statlig styrning och uppföljning i landet. Arbetet i samarbetsprojekten vägleds således av flera slag av övergripande mål.