frsrdg · GW04RS4 · 2009-06-01 00:00:00 — i den mån ärendena inte tillhör beredning, 5. den kommunala ekonomin, 6. statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 7. statens egendom och upphandling i allmänhet, 8. förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt 9. budgettekniska frågor. Utskottet skall även granska beräkningen av statens inkomster och sammanställa statsbudgeten. ska bereda ärenden om 1. penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, 2. kredit- och fondväsendet, 3. det affärsmässiga försäkringsväsendet, 4. i den mån ärendena inte tillhör beredning, 5. den kommunala ekonomin, 6. statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 7. statens egendom och upphandling i allmänhet, 8. förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt 9. budgettekniska frågor. Utskottet ska även granska beräkningen av statens inkomster och sammanställa statsbudgeten. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen bereds av finansutskottet. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska unionen bereds av finansutskottet. Statsutgifterna ska hänföras till följande utgiftsområden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Internationellt bistånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Integration och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Statsutgifterna ska hänföras till följande utgiftsområden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Internationellt bistånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Integration och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska unionen. Information från Europeiska unionen får skriftlig information om arbetet i Europeiska unionen från unionens institutioner i enlighet med fördragen och de till fördragen hörande protokollen. Regeringens skyldighet att informera om sin syn på kommissionens förslag Regeringens skyldighet att informera om sin syn på dokument från Europeiska unionen 2 § 3 § Regeringen skall informera om sin syn på de förslag från Europeiska gemenskapernas kommission som regeringen bedömer som betydelsefulla. Regeringen ska informera om sin syn på de dokument som Europeiska unionens institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. 4 § 5 § På det sätt som anges i denna paragraf skall behandla de grönböcker och vitböcker som skall tillställas enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, skall behandlas på samma sätt. Kammaren skall med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för granskning hänvisa ett sådant dokument till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten skall inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet skall redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. På det sätt som anges i denna paragraf ska behandla de grönböcker och vitböcker som överlämnas till . Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för utkast till lagstiftningsakter, ska behandlas på samma sätt. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för granskning hänvisa ett sådant dokument till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten ska inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet ska redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för prövning hänvisa ett utkast till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets prövning är 4 kap. 8 § tillämplig. Regeringen ska från den dag då utskottet begär det informera om sin bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i det aktuella utkastet. Om minst fem ledamöter av utskottet anser att utkastet strider mot subsidiaritetsprincipen ska utskottet avge ett utlåtande till kammaren med förslag om att ska avge ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. I annat fall ska utskottet anmäla genom protokollsutdrag till kammaren att utkastet inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Vid utskottets beslut om utlåtande är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. Ledamöter i konvent för fördragsändringar inom Europeiska unionen Kammaren ska inom sig välja ledamöter och suppleanter för dessa ledamöter i konvent som inrättas för att förbereda fördragsändringar inom Europeiska unionen. Om ett riksdagsval äger rum som ett konvent arbetar ska efter riksdagsvalet förrätta ett nytt val av ledamöter och suppleanter i konventet. Vid valet tillämpas i övrigt bestämmelserna i 7 kap. 25 och 7 §§ samt för suppleanternas tjänstgöring 7 kap. 9 §. Konventsledamöter kan lämna information om konventets arbete vid sammanträden med kammaren. Godkännande av vissa initiativ från Europeiska unionen ska godkänna eller av-slå ett initiativ från att besluta om ett bemyndigande för rådet att ändra beslutsordningen på ett visst område eller i ett visst fall från enhällighet till kvalificerad majoritet eller från ett särskilt lagstiftningsförfarande till det ordinarie lagstiftningsförfarandet. ska också godkänna eller avslå ett förslag från Europeiska kommissionen att ange vilka aspekter av familjerätten som har gränsöverskridande följder och som kan bli föremål för lagstiftningsakter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ hänvisa ett initiativ till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets behandling är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten ska inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet ska redovisa sitt förslag till beslut i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. FöRSLAG TILL LAG OM äNDRING I RIKSDAGSORDNINGEN 2008/09:RS4 16.42 2008/09:RS4 BILAGA Information från EU:s institutioner m.m. till de nationella parlamenten Här följer en sammanställning av den information som EU:s institutioner och medlemsstaterna är skyldiga att lämna de nationella parlamenten enligt fördragen. utkast och ändrade utkast till lagstiftningsakter (prot. 1 art. 2, prot. 2 art. 4), lagstiftningsresolutioner (prot. 2 art. 4). initiativ till förenklade förändringsförfaranden (FEU art. 48.7, prot. 1 art. 6). utkast och ändrade utkast till lagstiftningsakter som kommer från en grupp medlemsstater, domstolen, eller Europeiska investeringsbanken (prot. 1 art. 2, prot. 2 art. 4), dagordningarna för och resultaten av rådets möten, inklusive protokollen från de möten då rådet diskuterar utkast till lagstiftningsakter (prot. 1 art. 5), ståndpunkter i lagstiftningsförfarandet (prot. 2 art. 4), information om det operativa samarbetet i frågor som rör den inre säkerheten (FEUF art. 71), utkast till fördragsändringar (FEU art. 48.2), ansökningar om anslutning till unionen (FEU art. 49). samrådsdokument (grönböcker, vitböcker och meddelanden; prot. 1 art. 1), det årliga lagstiftningsprogrammet (prot. 1 art. 1), alla andra instrument för lagstiftningsprogram eller politisk strategi (prot. 1 art. 1), utkast och ändrade utkast till lagstiftningsakter (prot. 1 art. 2, prot. 2 art. 4), rapport om tillämpningen av artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (prot. 2 art. 9), förslag som anger vilka aspekter av familjerätten som har överskridande följder och som kan bli föremål för akter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (FEUF art. 81). årsrapporten (prot. 1 art. 7). Från medlemsstaterna i samarbete med kommissionen innehållet i och resultatet av utvärderingen av hur medlemsstaternas myndigheter genomför unionens politik inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (FEUF art. 70). Riksdagsordningen omtryckt 2007:726. Senaste lydelse 2008:757. (SOU 1994:12) Suveränitet och demokrati. Betänkande av EG-konsekvensutredningarna: Subsidiaritet s. 115116. Ibid., s. 122124. , , (2004) - Maktfördelningen mellan den europeiska unionen, medlemsstaterna och medborgarna. Sjätte upplagan, s. 55. Ibid., s. 55. Ibid., s. 58. Europafördrag (2002). Fjärde upplagan, s. 370373. Punkt 4 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Ibid., s. 381. KOM(2008) 586 slutlig. Rapport från kommissionen om subsidiaritet och proportionalitet (15:e rapporten om bättre lagstiftning, 2007), s. 4. (2004) s. 60. Hettne, (2003) Subsidiaritetsprincipen: politisk granskning eller juridisk kontroll?, s. 2630. : för europapolitiska studier (SIEPS). Europafördrag (2002). Fjärde upplagan, s. 397. Ibid., s. 380381. Hegeland, Hans Nationella parlament i Europeiska unionen. (SOU 2002:81) roll i EU. Två expertrapporter till s. 7. Corbett, , , , (2005) Parliament. Andra länder som infört eller förberett införande av regler i samma syfte är , , och . 2007/08:168 del 2 s. 183. Lissabonfördraget Konsoliderad version av (2008), s. 13286. Ibid., s. 287304. Hettne, (2008) Rättsprinciper som styrmedel Allmänna rättsprinciper i s. 266. Detta är som framgår nedan ingen uttömmande beskrivning av de nationella parlamentens roll inom detta område. Genom Lissabonfördraget byter namn till . Se t.ex. KOM(2008) 586, KOM(2007) 286, KOM(2006) 289. I skulle man inte kalla det som sker genom passerellen för en fördragsändring. Inget i fördraget ändras ju, utan vad som sker är att en möjlighet som redan finns i fördraget utnyttjas genom ett bemyndigande. Samma påpekande har gjorts i den finska diskussionen, se Utveckling av EU-procedurerna Betänkande från kommissionen för översyn av EU-procedurer, särskilt s. 46. kanslis publikationer 3/2005. () skickade in en rapport daterad , men den noteras inte alls i Cosacs slutrapport. I pilotförsöket gällde faktapromemorian bara ett av de tre prövade förslagen. Uppgifter inhämtade muntligt från kanslichef och föredragande . Riksdagsordningen omtryckt 2007:726. Senaste lydelse 2008:757.