frsrdg · GW04NR1 · 2009-02-11 00:00:00 — Även läkemedelsområdet kan eventuellt vara föremål för ett nordiskt samarbete. Mot bakgrund av detta föreslog välfärdsutskottet att ska rekommendera att ta initiativ till att en expertgrupp bildas som ska kartlägga om ett nordiskt samarbete om sällsynta sjukdomar och resurskrävande behandlingar är möjligt, med fokus på nordisk nytta (framställning 7/2008). behandlade ett ministerrådsförslag om ny organisationsstruktur på social- och hälsoområdet. Bakgrunden till förslaget var att för social- och hälsopolitik (MR-S) 2006 beslutade att sätta i gång en genomlysning och värdering av de sex institutioner och två samarbetsorgan som fanns på området. Syftet med genomgången var att säkerställa en större effektivitet på området och mer målinriktade insatser på prioriterade områden när det gäller social- och hälsofrågor. (EK-S) som ansvarade för genomgången har därefter utarbetat en slutrapport som är godkänd av MR-S, Slutrapport från organisationskommittén för det social- och hälsopolitiska området. Rapporten kommer att fungera som underlag för en interimsstyrelse, vars arbete inleddes . Bland annat ska en ny nordisk institution med huvudkontor i etableras. Denna institution, som ska vara i drift fr.o.m. , har som syfte att koncentrera resurserna och sätta fokus på välfärd och det socialpolitiska området. har på ett tidigt stadium i processen haft en dialog med de olika berörda institutionerna. Utifrån de svar utskottet fått och utifrån målsättningen i ministerrådsförslaget stödjer välfärdsutskottet nyetableringen av Nordisk Velferdssenter (rekommendation nr 18/2008). Det norska Fremskrittspartiet väckte ett medlemsförslag om åtgärder för att förhindra könsstympning av kvinnor (rekommendation nr 24 och 35/2008). I förslaget sägs att det, , har varit en betydande invandring till de nordiska länderna från länder där könsstympning praktiseras. Medlemsförslaget hänvisar till att det främst är barn som utsätts för könsstympning. Det föreligger dock inga exakta uppgifter om hur många barn som har blivit utsatta för detta ingrepp. beslutade att sända förslaget på remiss. 17 remissyttranden, varav de flesta positiva till ett nordiskt samarbete på ett internationellt plan, inkom till utskottet som därefter diskuterade förslaget. Det konstaterades att det i samtliga nordiska länder råder förbud mot könsstympning och att det även föreligger upplysningsplikt från och till myndigheter när det finns en misstanke om att en flicka eller kvinna riskerar att bli utsatt för könsstympning. Det finns dock behov av såväl utbildning och information som förebyggande arbete och fler konkreta åtgärder. Mot bakgrund av ovanstående föreslog välfärdsutskottet bl.a. att ska rekommendera att titta närmare på problemställningar knutna till könsstympning med sikte på att ta fram åtgärder för att förhindra könsstympning av nordiska medborgare och andra som uppehåller sig i ett nordiskt land. arrangerade välfärdsutskottet tillsammans med Kultur- och utbildningsutskottet ett gemensamt seminarium om kultur och hälsa. Bakgrunden var ett av mittengruppen väckt medlemsförslag som pekade på det positiva samspelet mellan dessa bägge faktorer (rekommendation nr 23/2008). (I övrigt se kultur- och utbildningsutskottet.) konstaterar att världen blir alltmer globaliserad, vilket innebär många utmaningar, men också många möjligheter för de nordiska länderna. Utskottet noterar vidare att globaliseringen är ett prioriterat område för alltsedan rapporten som global vinnarregion lades fram . Då etablerades även en tvärsektoriell arbetsgrupp för frågor kring globalisering. På session 2007 gavs en redogörelse om globalisering och planerade projekt med tre huvudområden: ett mer vetenskaps- och kunskapsbaserat , ett synligare och ett mer välfungerande . Den vänstersocialistiska gröna gruppen väckte 2008 ett medlemsförslag om medarbetar- och brukarinflytande i en nordisk globaliseringsstrategi. Det konstaterades i medlemsförslaget att i de nordiska välfärdssamhällena är medarbetar- och brukarbaserade innovationer viktiga drivkrafter. Förslagsställarna åberopade rapporten som global vinnarregion, utgiven av och , där man pekar på ett antal faktorer som redovisar den nordiska välfärdsmodellens framgångar i ett internationellt perspektiv. En majoritet i välfärdsutskottet ansåg dock att både den globala satsning som har gjort och redogörelsen på sessionen 2007 visar att det redan finns ett klart och målinriktat fokus på konkreta arbetsuppgifter. Globaliseringssatsningen är också reell genom att stora budgetmässiga prioriteringar har gjorts. Flertalet i utskottet ansåg därför att de uppmaningar som medlemsförslaget reser är inkluderat i globaliseringsstrategi. Mot bakgrund av detta föreslog därför välfärdsutskottet att inte ska företa sig något med anledning av medlemsförslaget. En minoritet i utskottet reserverade sig dock och yrkade bifall till medlemsförslaget. och medborgar- och konsumentutskottet behandlade gemensamt ett medlemsförslag om förbud mot transfetter. De bägge utskotten var generellt eniga om att transfettsyror i livsmedel bör minska, men däremot förelåg oenighet i välfärdsutskottet om huruvida lagstiftning är den rätta metoden. Efter en gemensam votering med de bägge utskotten konstaterades att en majoritet var för medlemsförslagets samtliga fyra att-satser (rekommendation nr 20/2008). Den konservativa gruppen reserverade sig dock mot medlemsförslaget. (I övrigt se medborgar- och konsumentutskottet.) presenterade 2008 ett förslag till en reviderad strategi: Hållbar utveckling En ny kurs för . Reviderad utgåva med mål och prioriteringar 20092012. behandlade kapitel fyra i förslaget: Nordisk välfärdsstat som verktyg för hållbar utveckling. Efter en omfattande debatt om strategin på social- och hälsoområdet kunde utskottet ställa sig bakom ministerrådets ambition att även arbeta aktivt för en uthållig nordisk välfärdspolitik. Den socialdemokratiska gruppen och den vänstersocialistiska gröna gruppen hade dock en annan uppfattning än ministerrådet om globaliseringens utmaningar och den moderniseringsprocess inom skatte- och socialsystemet som beskrivs i strategiplanen. Dessa invändningar skrevs också in i utskottets betänkande. huvudtema kommer 2009 att vara arbete och inkludering. Under detta tema kan även frågor som främlingsfientlighet knutet till arbetslöshet, arbetslivets villkor samt alkoholmissbruk inkluderas. Kvinnors hälsa i de nordiska länderna är också ett område som utskottet vill studera närmare. Utskottet kommer även att fokusera på situationen i och när det gäller problematiken kring hiv/aids och tuberkulos/multiresistent tuberkulos. Utskottets ämnesområde är mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, demokrati, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), konsumentfrågor, livsmedel, lagstiftning, urbefolkningsfrågor, invandring och integration samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar i utskottet har varit (), () och (). Arbetet i utskottet har varit inriktat på både medborgarfrågor och konsumentfrågor. På förslag av utskottet antogs två framställningar och åtta rekommendationer samt ett internt beslut. Två förslag handlade om nordiska yrkesförares säkerhet och skydd mot överfall och stöld. På konsumentområdet behandlades GMO-produkter och som en GMO-fri zon samt ett förbud mot transfetter. På området mänskliga rättigheter fanns asylbarn, människohandel för tvångsarbete, stärkande av det nordiska lagsamarbetet och kraftsamling kring gränsöverskridande otrygghet. Mittengruppen i rådet hade lagt fram ett förslag om nordiskt samarbete om användning och märkning av GMO-produkter . I förslaget ville man försäkra sig om att användarna har tillräcklig information om vad produkterna innehåller och därmed kan göra medvetna konsumentpolitiska val. EU reglerar delvis användningen av GMO i livsmedel och födoämnen, men vissa animaliska produkter som framställs med hjälp av GMO är undantagna. Livsmedel som härstammar från djur (ägg, kött och mjölk) behöver inte märkas. I förslaget framhävdes att det saknas kunskap om hur djur som utfordras med GMO påverkas. Man vet inte heller hur människor påverkas av animaliska produkter av nämnda djur. Under behandlingen av ovan nämnda förslag väckte den vänstersocialistiska gröna gruppen ett tilläggsförslag med rekommendation om att ska förklara sig som en GMO-fri zon. Bakgrunden är att tre europeiska länder, , och , förklarat sig som GMO-fria zoner och att flera nya områden uppstår i många andra länder. Det framhävdes även att GMO inte har ökat produktiviteten eller löst problem inom jordbruksnäringen, tvärtom skapat fler problem. Utskottet hade behandlat förslagen i ett tidigare sammanhang. Efter en remissbehandling av ärendet konstaterade utskottet att en femte att-sats i det andra förslaget, att arbeta för att EU erkänner att GMO-fria zoner kan införas, av juridiska skäl inte kunde genomföras och den ströks därför. I betänkandet konstaterades att det finns en utbredd misstro mot GMO bland många organisationer och i befolkningen i , och utskottet stödde därför de båda förslagen. uppmanades att på sessionen redogöra för de åtgärder som vidtagits för att skapa en gemensam nordisk politik för användning av GMO, och att utreda möjligheterna till en skärpning av rådande normer och regler. Man uppmanade också ministerrådet att genomföra en konferens med temat säker och etisk konsumtion (rekommendation nr 16/2008). Regeringarna uppmanades att arbeta för att GMO-fria zoner kan införas i länderna (rekommendation nr 34/2008). Utskottet behandlade tillsammans med välfärdsutskottet ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om förbud mot transfetter i matvaror. I förslaget framhålls ett ökat antal vetenskapliga rapporter som vittnar om negativa effekter av transfetter, framför allt en ökning av hjärt- och kärlsjukdomar. I syfte att få mer information och bakgrund kring detta ämne arrangerades ett seminarium i där det redogjordes för problemställningar kring transfettsyror i matvaror och dessas påverkan på hälsan. lyftes fram som ett föregångsland när det gäller lagstiftningen på detta område. Majoriteten i de båda utskotten var generellt eniga om att transfettsyror i livsmedel bör minska och att bör vara föregångare i förhållande till EU. Utskotten menade att det förväntas att livsmedelsindustrin, matvaruproducenterna och andra involverade aktörer ska kunna lägga om sin produktion och begränsa transfetterna. Däremot förelåg i välfärdsutskottet oenighet om huruvida lagstiftning är den rätta metoden. Efter en gemensam votering med de bägge utskotten konstaterades att en majoritet var för medlemsförslagets samtliga att-satser om en detaljerad begränsning av transfettsyrorna, en införd lagreglering och att det arbetas för att EU/EES-länderna kan införa en lagreglering på industriellt framställda transfettsyror per fett i maten (rekommendation nr 20/2008). Den konservativa gruppen reserverade sig mot medlemsförslaget och framhöll att konsumenterna bör få göra egna upplysta val. Med tydlig märkning finns möjlighet att välja bort produkter med härdat eller mättat fett eller göra en avvägning däremellan menade man. Polissamarbete över de nordiska gränserna Ett förslag hade lagts fram av den konservativa gruppen om bekämpande av stöld och överfall på yrkesförare i . Bakgrunden är att det finns ett omfattande problem i hela men speciellt i västra och där yrkesförare utsatts för överfall på osäkra rastplatser, färjeterminaler, omlastningplatser m.m. . Värdefulla godstransporter av medicin, datorer och sjukhusmateriel har varit speciellt utsatta. Inte sällan är det frågan om beställningsarbete. har antalet överfall och stölder mot privatpersoner som övernattar på campingplatser ökat. Förslagsställarna menar att det är kommunikationen och samarbetet mellan de nordiska ländernas polisdistrikt som är avgörande för att nå en lösning. Förslaget blev remissbehandlat med positiva svar från instanserna som menade att allt tyder på att det handlar om organiserad gängbrottslighet med operationer tvärs över regioner och länder. I sitt betänkande stödde utskottet förslaget och föreslog att de nordiska länderna ska stärka koordinationen mellan regioner och de nordiska länderna för att komma till rätta med stölder och överfall (framställning nr 1/2008). För att säkra inrättandet av en polisinsats för chaufförers säkerhet i menar utskottet att bör avsätta speciella medel för en nordisk plan för säkra rastplatser och en bättre polisinsats mellan de nordiska länderna på området (framställning nr 2/2008). Den konservativa partigruppen lade fram ett förslag om nordisk kraftsamling kring gränsöverskridande trygghet, vilket skulle innebära att polismyndigheterna i de nordiska länderna under vissa omständigheter kan begära hjälp och assistans av kolleger från andra nordiska länder. Vid stora idrottsevenemang skulle t.ex. en mer internationell polisinsats vara relevant. En fördel kunde också vara att polisen lär av varandras erfarenheter. finns regler för samordnat polissamarbete, bl.a. i EU/, men en förbättring behövs, t.ex. mellan och . Förslaget remitterades och en muntlig utfrågning genomfördes med bl.a. i , varvid tanken på ett ökat polissamarbete fick stöd. Ett samarbetsavtal för att uppnå ett bättre utnyttjande av resurserna och bättre möjlighet för operativt samarbete önskades. Dock finns en rad praktiska frågor som först måste lösas, bl.a. om polisernas villkor, språkbarriärer och utbildningar, vilket bör säkras genom samarbetsavtal. Utskottet stödde i sitt betänkande de framförda förslagen och uppmanade ministerrådet att genomföra dem. Utskottet föreslog också att ministerrådet rekommenderas att främja, utveckla och skapa möjligheter för att förstärka, utveckla och samordna polisens möjligheter att arbeta över gränserna i . Vidare att ett samarbetsavtal mellan polismyndigheterna i de nordiska länderna ingås för att bättre kunna utnyttja materiella resurser och manskap (rekommendation nr 30/2008). Utskottet tillsatte en arbetsgrupp som arbetat fram ett utskottsförslag om asylbarn. Bakgrunden var uppstramningen av asylreglerna i flera av de nordiska länderna, vilket utskottet menade innebär problem för barnen. Det är viktigt att säkra barnens rättigheter och särskilda behov av omsorg och trygghet. kommer ett stort antal ensamma asylbarn utan medföljande vuxna till de nordiska länderna. Barnen har inga papper, ingen kunskap om internationella konventioner och de nationella asylreglerna, och det är svårt för myndigheterna att verifiera barnets identitet och ålder. En stor del av barnen försvinner från boendet eller veckor. Dessa försvinnanden blir sällan uppklarade och det finns ingen koordinerad insats på området. I utskottets betänkande över förslaget skrivs att tolkningen av internationella konventioner och olika nationella regler gör det svårt för myndigheterna att hjälpa asylbarn. Oklarheterna om barnens ålder är ett problem eftersom åldern kan vara avgörande för hur barnet ska omhändertas och hjälpas. Barn ska inte behandlas som vuxna. Därför måste det utvecklas nya och bättre metoder för att fastslå åldern. Frågan om asyl och frågan om omsorg måste skiljas åt; barnets trygghet och omsorg ska säkras av personer som inte har inflytande på själva behandlingen av asylfrågan. bör det säkras att barnens villkor under uppehållet normaliseras så mycket som möjligt för att stärka integrationen i samhället eller återvändande. För barnet sätter ovissheten om det kan stanna eller inte djupa spår i deras uppväxt och präglar de framtida livsvillkoren. Därför bör ansökningar från barnfamiljer prioriteras med kortast möjliga behandlingstid. Det var enighet i utskottet om det omfattande förslaget med 15 att-satser om asylbarns förstärkta rättigheter (rekommendation nr 21/2008). Den socialdemokratiska gruppen i rådet lade fram ett medlemsförslag om människohandel för tvångsarbete. 2007 högtidlighöll 200-årsjubileet för avskaffande av den transatlantiska slavhandeln. Trots detta menade förslagsställarna att en stor andel människor i världen lever under olika former av slavliknande förhållanden. Människor som på grund av fattigdom drivs på flykt eller migrerar kan hamna i händerna på människohandlare och kommer till våra nordiska länder legalt eller illegalt bärande på skulder som måste betalas, ofta genom underbetalda arbeten. Internationella konventioner och europeiska initiativ finns, men de nordiska länderna måste samarbeta mer effektivt. Det finns också nationella handlingsplaner och nordiska initiativ. Utskottet menade att det bör påpekas att människohandel inte bara ska fokusera på prostituerade inom traffickingbegreppet utan även på andra former av tvångsarbete, t.ex. inom jordbruket och städ- och restaurangbranschen. I sitt betänkande menade utskottet att ministerrådet i sitt pågående arbete med en handlingsplan mot trafficking bör ta med människohandel för arbetskraftsutnyttjande med hänvisning till Människorättskonventionens artikel 4 om förbud mot slaveri och tvångsarbete (rekommendation nr 22/2008). Utskottet var bekymrat över de fortsatt existerande gränshindren mellan de nordiska länderna. Även om länderna försöker anpassa och ändra existerande regler för att få bort gränshinder tillkommer ständigt nya lagar och regler som skapar nya hinder. Orsaken är att det inte existerar någon form av systematisk genomgång eller koordinering av nya lagar och regler. ordförandeskap 2008 har framhävt att när EU- och EES-rättsakter genomförs i nationella rättsordningar är det angeläget att detta sker på ett sätt som både skapar och vidmakthåller nordisk rättslikhet. Därför pågår ett samarbete mellan justitiedepartementen i de nordiska länderna. Utskottet menar i sitt betänkande att bestämmelser om lagstiftningssamarbete i syfte att uppnå största möjliga överensstämmelse på privaträttens område inte har realiserats tillräckligt. Utskottet föreslog därför att ska uppmanas att stärka det nordiska lagstiftningssamarbetet genom samråd kring nationella positioner innan europeiska och internationella beslut fastställs. ska också uppmanas att koordinera nationella tillämpningar av europeiska och internationella regler (rekommendation nr 29/2008). I avsikt att stärka det nordiska lagstiftningssamarbetet föreslog utskottet också inarbetning av hänvisningar till relevant lagstiftning i andra nordiska länder när förslag till nya lagar läggs fram i de nationella parlamenten och att information ges om eventuella konsekvenser i förhållande till övriga nordiska länder (rekommendation nr 37/2008). Utskottets förslag innehöll även en uppmaning till utskott att arbeta för att förbättra de nationella parlamentens samarbete inom om innehållet i ny lagstiftning, däribland den nationella tillämpningen av EU-direktiv. Dessutom uppmanades rådets kontrollkommitté att undersöka Nordiska ministerrådets funktion i det nordiska lagstiftningssamarbetet, däribland om de avsatta ekonomiska medlen använts på det sätt som avsikten var (internt beslut nr 1/2008). kommer arbetet att fokusera på asyl- och invandringspolitik, Internethandel, urbefolkningar i , homosexuellas rättigheter, straff och kriminalvård, narkotika och prostitution. Även problem för bankkunder kommer att uppmärksammas i diskussioner om den ekonomiska krisen. Vid utskottets sommarmöte kommer urbefolkningarnas levnadsvillkor att diskuteras mot bakgrund av utskottets tidigare besök hos inuiter på och sommarens besök hos svenska samer. På konsumentområdet kommer försäljning av läkemedel på Internet upp på utskottets agenda. miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna ska informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan. Det nordiska samarbetet bygger på principen om största gemensamma nämnare; det land som har högsta ambitionen för miljöarbetet används som måttstock i avsikt att få genomslag för nordisk miljöpolitik internationellt och särskilt i EU. Svenska medlemmar i utskottet har varit (), () och (). Miljö- och naturresursutskottets har haft ett nära samarbete med rådets näringsutskott i form av gemensam behandling av ett antal förslag: rovdjursförvaltning, fiskeripolitik, transportpolitik samt pantsystem för returflaskor och burkar. Utskottet har vidare arbetat med förslag om en miljöpolicy för och , där bl.a. de nationella parlamentens arbete med klimat- och miljöfrågor vägts in. Förslaget kommer att slutbehandlas . Vidare kommer ett förslag om gemensam nordisk artdatabas att slutbehandlas . Utskottet har ett väl inarbetat och nära samarbete med Baltiska församlingens miljö- och energiutskott, vilket innebär att medlemmarna av de båda utskotten deltar i varandras möten när frågor av gemensamt intresse behandlas. Energieffektiviserings- och sophanteringsfrågor har varit sådana frågor. Miljö- och naturresursutskottet tillsatte 2007 tillsammans med näringsutskottet en arbetsgrupp med uppgift att behandla ett medlemsförslag om gemensam rovdjursförvaltning i . Miljö- och naturresursutskottets representant i arbetsgruppen var . Gruppen leddes av näringsutskottets ordförande . Ambitionen med arbetet har varit att undersöka förutsättningarna för en ökad samsyn kring nordisk rovdjursförvaltning som i större utsträckning beaktar olika aspekter av detta område, såsom närings- och miljöaspekter. Arbetsgruppen presenterade , efter dialog på både politisk nivå och expertnivå, ett förslag till betänkande som godkändes av de bägge utskotten. I rekommendationen till regeringarna i , och sägs bl.a. att en gemensam nordisk terminologi bör etableras och att stärkta gemensamma forskningsinsatser bör initieras med ökat fokus på sociologiska områden samt att det på även bör utarbetas samordnade förvaltningsplaner (framställning nr 4/2008). för att rädda fiskbestånden och fiskerinäringen Ett medlemsförslag om en nordisk kraftsamling för att rädda fiskbestånden och fiskerinäringen behandlades gemensamt av miljö- och naturresursutskottet och näringsutskottet. I förslaget framhölls vikten av att skapa förutsättningar för långsiktiga och ansvarsfulla marknadslösningar i syfte att säkra en nordisk fiskerinäring. Som ett led i behandlingen av medlemsförslaget arrangerades ett seminarium om fiskeripolitiken i . De bägge utskotten konstaterade i sin behandling av förslaget att mångfalden i den nordiska fiskerinäringen är både en styrka och en utmaning för samarbetet om fiskeripolitiken, både i förhållande till de nordiska länderna inbördes och till att kunna påverka fiskeripolitiken på europeiskt och globalt plan. Diskussionerna utmynnade i en rekommendation till att man bl.a. i samband med utarbetandet av ministerrådets handlingsplan på fiskeriområdet 20092012 bör prioritera en rad strategiska utredningar och projekt om centrala problemställningar. Detta med hänvisning till att kunna stärka och underbygga nordiska positioner i de kommande årens förhandlingar i internationella forum (framställning nr 5/2008). har lagt fram ett förslag till miljöhandlingsprogram för perioden 20092012 (rekommendation nr 13/2008). Handlingsprogrammet lyfter fram de politiska utmaningarna, tekniska uppgifter för ministerrådets arbetsgrupper m.m. Handlingsprogrammet omfattar både initiativ riktade till och initiativ där nordiskt samarbete kan påverka internationella beslut. Huvudmålen är: klimat och luft, hav och kustzoner, biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt hållbar konsumtion och produktion. Miljö- och naturresursutskottet har under utarbetandet av miljöhandlingsprogrammet bidragit med respons från parlamentarikerhåll och uttalade i sitt betänkande över förslaget tillfredsställelse med att dessa tillgodosetts. Utskottet pekade särskilt på behovet av att programmet omfattar ett stärkt samarbete med relevanta parter i de baltiska länderna och nordvästra .