frsrdg · GX04RRS1 · 2009-09-01 00:00:00 — har granskat och dess verksamhet. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten och samhällsuppdraget (RiR 2009:4). granskning visar att det finns anledning att se över bolagsordning och ägardirektiv för att förtydliga vissa formuleringar och renodla begreppen. Vidare framgår att investeringar främst motiverats utifrån ett ekonomiskt perspektiv och att de förväntade utvecklingseffekterna ofta varit övergripande formulerade i investeringsbesluten. Granskningen visar också att ägare inte gjort någon finansiell analys av bolagets reella kapitalbehov inför förslagen om ytterligare kapitaltillskott. Vidare framkommer att placeringspolicy kan förbättras och att bolagets styrelse varit passiv vad gäller kapitalförvaltningen. Andra frågor som berörs i granskningen är marknadskompletterande roll, bolagets investeringar i riskkapitalfonder och i s.k. tax havens samt de höga administrations- och förvaltningskostnaderna för investeringarna. Styrelsen anser att det som framkommit i granskningen ger anledning att göra en samlad bedömning vad gäller framtida inriktning, storlek och roll inom utvecklingssamarbetet. Styrelsen menar att i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör uppmärksamma regeringens redovisning av resultatet för samt redogörelsen för biståndspolitikens inriktning. Då inriktningen på verksamhet övervägs bör särskilt bolagets investeringar i s.k. tax havens och i riskkapitalfonder samt kapitalbehov och avkastningsmål uppmärksammas. Styr regeringen i enlighet med beslut?6 Bedriver verksamheten i linje med regeringens beslut?6 Har bolaget en ändamålsenlig styrning av verksamheten?8 överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), (), () och (). har granskat och dess verksamhet. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten och samhällsbidraget (RiR 2009:4). () bildades som en stiftelse, men omvandlades 1991 till ett statligt helägt aktiebolag. ska bidra till att nå målen för politik för global utveckling och det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen anger att bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag (skr. 2007/08:120). samhällsuppdrag är att bidra till utvecklingen i fattigare länder som verksamheten ska bedrivas affärsmässigt. Regeringen har ställt krav på att bolagets investeringar ska leda till utvecklingseffekter, men de ska vara lönsamma, något som skiljer verksamhet från annan biståndsverksamhet. har ökat sina investeringar och fått omfattande kapitaltillskott från ägaren. hade vid utgången av 2008 ett totalt eget kapital på . Den övergripande frågeställningen i granskningen är huruvida verksamhet bedrivs i linje med beslut. Följande revisionsfrågor har ställts i granskningen: Styr regeringen i enlighet med beslut? Bedriver verksamheten i linje med regeringens beslut? Har bolaget en ändamålsenlig styrning av verksamheten? ska verka genom investeringar som bidrar till hållbar ekonomisk utveckling i de länder där de görs. Investeringarna består av aktier, lån eller garantier till företag i utvecklingsländer samt länder i som inte är EU-medlemmar. Utifrån de övergripande målen ska verksamheten bedrivas på ett affärsmässigt sätt. Enligt bolagsordningen ska verksamhet bidra till målen för politiken för global utveckling vars övergripande mål är rättvis och hållbar global utveckling. Dessutom ska bidra till målen för svenskt utvecklingssamarbete, som är att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. När det gäller verksamheten i länder i är målet att underlätta EU-integrationen genom att bedriva reformarbete. Sedan bolagets tillkomst har investerat i över 200 projekt i 60 länder, de flesta i eller . Av investeringarna är placerade i olika typer av fonder och inte direkt i företag. Vid utgången av 2008 hade bolaget ett eget kapital på och de kontrakterade investeringsprojekten uppgick till . Resultatet var och soliditeten . ska, liksom alla andra aktiebolag, följa aktiebolagslagens (2005:551) bestämmelser och annan bolagsrättslig reglering. Formerna för att styra aktiebolag ägda av staten skiljer sig inte från aktiebolag med andra ägare. I sin egenskap av företrädare för statens ägande av bolag lyder regeringen således under samma regler som andra aktieägare. Innebörden av detta är bl.a. att bolagsstämman är bolagets högsta beslutande organ och aktieägarnas forum för att fatta beslut om bolagets angelägenheter. Bolagsstämman kan ge stämmoanvisningar, ägardirektiv, till styrelsen och verkställande direktören. Ägardirektiv har fördelarna att de är dokumenterade och har en relativt klar rättslig ställning, t.ex. när det gäller prövningsskyldighet, lydnadsplikt och ansvarsfrågor. Därigenom bidrar direktiven till en tydlig och öppen styrning och till möjlighet att vid nästkommande stämma följa upp hur verksamheten bedrivits i förhållande till de direktiv som getts. Om ett bolags verksamhet helt eller delvis ska ha ett annat syfte än att ge vinst till aktieägarna, ska detta anges i bolagsordningen. I ägardirektivet 2007 preciserade ägaren bolagets mål genom att ange en prioritetsordning: Det överordnade målet för verksamhet är att bidra till målsättningen för det svenska utvecklingssamarbetet genom investeringar som bidrar till hållbar ekonomisk utveckling i de länder där investeringar görs. Utifrån det överordnade utvecklingsmålet ska verksamheten bedrivas på ett affärsmässigt sätt. ska eftersträva att den genomsnittliga avkastningen på det egna kapitalet före skatt överstiger den genomsnittliga statsskuldsräntan med löptid. Avkastningen ska mätas över rullande sjuårsperioder. ska i sin samfinansieringsverksamhet eftersträva att arbeta med svenska företag som ett led i att bidra till näringslivets medverkan i utvecklingssamarbetet och därmed till att främja dess internationalisering och expansion på nya marknader. Styr regeringen i enlighet med beslut? Enligt bolagsordning har bolaget ett uppdrag som inkluderar dels att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, dels att bedriva verksamheten på ett affärsmässigt sätt. Enligt den prioritetsordning som anges i bolagets ägardirektiv ska projektens potentiella utvecklingseffekter vara av avgörande betydelse vid behandlingen av och besluten om eventuella investeringar. Enligt det andra prioriterade målet, lönsamhet, ska verksamheten utifrån det överordnade utvecklingsmålet bedrivas på ett affärsmässigt sätt. Enligt tolkning av sitt uppdrag innebär detta att bolaget inte ska investera i projekt som inte förväntas bli lönsamma oavsett utvecklingseffekterna. Enligt uppfattning är det en rimlig tolkning. Ägardirektivet skulle dock vinna på att preciseras ytterligare. Hur det tredje prioriterade målet, d.v.s. samverkan med det svenska näringslivet, förväntas påverka verksamheten är enligt oklart, i synnerhet som målet måste ses i skenet av den svenska principen om obundet bistånd. har understrukit vikten av en tredimensionell syn på hållbar utveckling, d.v.s. sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter. ifrågasätter varför bolagsordning och ägardirektiv anger det mer begränsade begreppet en hållbar ekonomisk utveckling som mål för bolagets investeringar. anser att regeringen har tagit hänsyn till politiken för global utveckling i bolagsordning och ägardirektiv men gör ändå bedömningen att bolagsordningens verksamhetsföremål är svårtillgängligt och att ett tydligare ägardirektiv skulle underlätta bedömningen av bolagets uppdrag. Det finns därmed enligt utrymme för förtydliganden av bolagets uppdrag i bolagsordningen och i ägardirektivet. Bedriver verksamheten i linje med regeringens beslut? Ekonomin har styrt investeringarna I ägardirektivet anges bl.a. att investeringarna ska styras av utvecklingseffekterna och bedrivas i låginkomstländer definierade i enlighet med , . Eftersom ska samfinansiera med andra aktörer kan det emellertid vara svårt för bolaget att gå in i de mest fattiga och/eller politiskt oroliga länderna, då medfinansiärerna kan ha ett svagt intresse för dessa regioner. I granskningen visas att har ökat sitt engagemang i de fattigaste länderna . Detta har delvis varit möjligt på grund av ett ökat engagemang i riskkapitalfonder som finansierar företag i dessa länder. investeringar har framför allt motiverats utifrån ett ekonomiskt perspektiv, vilket ligger i linje med bolagets lönsamhetsmål. Ägaren har dock beslutat att utvecklingseffekterna ska vara avgörande för valet av investeringar, och bolaget har strävat efter detta. framhåller att de förväntade utvecklingseffekterna ofta har varit övergripande formulerade i investeringsbesluten, även om arbetet har utvecklats. Den tyngd som läggs vid projektens ekonomiska resultat framgår även av att investerar i riskkapitalfonder som bl.a. av skattemässiga skäl förlagts i länder med mer förmånlig skattelagstiftning, s.k. tax havens. ifrågasätter om denna typ av investeringar är förenliga med uppdrag att bidra till utvecklingseffekter. I granskningen har dock uppmärksammat att mottog ett nytt ägardirektiv . I detta poängteras att ska undvika att göra nya åtaganden i riskkapitalfonder i avvaktan på en pågående översyn av frågan. Den marknadskompletterande rollen bör ses över Enligt regeringens riktlinjer till bolaget ska konkurrens med kommersiella finansiella aktörer undvikas. ska vara marknadskompletterande. har dock funnit att sällan gör någon utvärdering av om ett projekt kan finansieras av någon annan och bolaget har därmed inte följt direktivet från ägaren. ifrågasätter om och hur det är möjligt att säkerställa om det finns alternativa finansiärer till investeringarna i utvecklingsländer. Enligt bedömning bör därför kravet på att bolaget ska undvika konkurrens med kommersiella finansiella aktörer ses över. I granskningen framhålls att aldrig har behövt betala ut samtliga kontrakterade åtaganden, d.v.s. det som bolaget har avtalat att betala ut, . Detta gör att kapitalbehov kan förefalla vara större än vad det i praktiken är. Av granskningen framgår det att ägaren aldrig har gjort någon finansiell analys av bolagets faktiska kapitalbehov. Det ekonomiska mål som regeringen har satt upp för verksamhet är att den genomsnittliga avkastningen på eget kapital före skatt ska motsvara den genomsnittliga statsskuldräntan med löptid. Nivån på avkastningen har inte justerats tillkomst 2002. har nått sitt ekonomiska mål med god marginal. har begärt ytterligare kapitaltillskott från ägaren. Äskandena motiveras bl.a. av att bolaget ska kunna växa. Det senaste äskandet motiveras av den snabba avmattningen på finansmarknaden till följd av lågkonjunkturen och av att bolaget står inför en situation med hög efterfrågan på dess tjänster till följd av den minskade tillgången på finansiering. Regeringen har föreslagit ett kapitaltillskott på ekonomiska vårproposition. ansökte bolaget om ytterligare kapital för att kunna behålla nuvarande ambitionsnivå. var bolagets motivering till kapitaltillskottet att ambitionsnivån i investeringsåtagandena måste sänkas avsevärt om bolaget inte skulle få tillskottet. För att detta inte ska inträffa önskade bolaget få ett tillskott på 350, , dvs. äskandet gäller sammanlagt mellan 1,70 och . bedömer att det finns anledning att analysera reella kapitalbehov innan eventuellt ytterligare kapital tilldelas bolaget. Vidare bör regeringen i det sammanhanget också redogöra för om bolagets framtida inriktning, storlek och roll inom det svenska utvecklingssamarbetet. anser att även avkastningsmålet för verksamheten bör ses över. För att stimulera bolaget till ett kontinuerligt effektivitetsarbete är det viktigt med ett realistiskt men ändå utmanande mål. Har bolaget en ändamålsenlig styrning av verksamheten? Investeringsunderlag och uppföljning kan utvecklas ytterligare bedömer att kvaliteten på beslutsunderlag inför investeringar är varierande. De utvecklingsmål som sätts för projekten är inte sällan på en övergripande nivå, vilket resulterar i att även uppföljningen blir ofullständig. Det går inte heller att avgöra om eller hur säkerställer att utvecklingseffekterna uppnåtts i praktiken. I granskningen konstateras emellertid att investeringsprocess och uppföljningsarbete har utvecklats och förbättrats . Bolaget har strävat efter att strukturera beslutsunderlagen och göra dem mer enhetliga. Dessutom har man inrättat en kvalitetssäkringsprocess. Vidare har bolaget arbetat med att följa upp investeringarna, inte bara ur ett finansiellt perspektiv, utan också vad avser utvecklingseffekterna. anser att bolaget bör eftersträva att i större utsträckning formulera mätbara utvecklingsmål. investeringar via lån har ökat i förhållande till andelen aktiekapital. Detta har möjliggjort en kraftig ökning av investeringsvolym. Lån med årliga ränteintäkter kan anses vara en säkrare investering. Lån kräver dessutom betydligt mindre engagemang från än direktinvesteringar via aktiekapital. Av granskningen framgår också att andelen satsningar i riskkapitalfonder har ökat. Även sådana investeringar kräver mindre engagemang från . Investeringar via riskkapitalfonder innebär emellertid mer begränsade möjligheter till insyn och transparens. bedömer att har begränsade möjligheter att påverka företagen som fonderna investerat i. Därmed försvåras möjligheterna att skapa och följa upp utvecklingseffekter. Höga administrations- och förvaltningskostnader En analys av avkastningen för respektive portfölj visar att avkastning står sig väl i jämförelse med valda index. Efter avdrag för administrations- och förvaltningskostnader är avkastningen dock inte lika god. bedömer att kostnaderna för aktie- och låneportföljen är relativt höga och kräver en noggrann genomlysning. Det gäller i synnerhet låneportföljen där avkastningen är negativ på årsbasis. har kommit att förvalta ett totalt eget kapital på . konstaterar dock att bolagets placeringspolicy är bristfällig. Målformuleringarna i policyn är t.ex. vaga och alltför försiktigt hållna. Ett antal begrepp i policyn är dessutom diffusa eller inte alls definierade, och vissa riktlinjer är t.o.m. motstridiga. anser dessutom att affärsmässigheten i de gällande förvaltnings- och upplåningsavtalen kan ifrågasättas. Avtalen har inte varit föremål för upphandling eller omförhandling på elva respektive , och förutsättningarna ser annorlunda ut. Styrelsen har varit passiv vad gäller kapitalförvaltningen och bedömning är att placeringspolicyn bör förtydligas. bedömning är att regeringen har anpassat styrningen av efter beslut angående politiken för global utveckling. Vidare framgår det av granskningen att bolaget har strävat efter att leva upp till regeringens styrning och krav. Granskningen ger emellertid anledning att lämna nedanstående rekommendationer. förtydliga bolagsordning och ägardirektiv, se över kravet på marknadskompletterande roll, utvärdera reella kapitalbehov och anpassa avkastningsmålet till rådande förutsättningar samt utarbeta riktlinjer om statliga verksamheters engagemang i s.k. tax havens. precisera investeringarnas utvecklingseffekter och förbättra uppföljningen i linje med regeringens ägardirektiv, överväga i vilken utsträckningen ska verka genom riskkapitalfonder, se över kostnaderna för aktie- och låneportföljen samt göra en översyn av bolagets kapitalförvaltning. har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i rapporten och samhällsuppdraget (RiR 2009:4) ska överlämnas till i form av en redogörelse. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Av granskningen framgår att regeringen har anpassat styrningen av efter beslut om politiken för global utveckling. Det framgår vidare att följer sina ägardirektiv, vilket innebär att bolaget strävar efter att utvecklingseffekterna ska vara avgörande för valet av investeringar. har också försökt att uppfylla bolagets lönsamhetsmål. Styrelsen vill dock uppmärksamma vissa förhållanden som framkommit i granskningen. Ett sådant exempel är att sedan bildades inte i ett sammanhang tagit ställning till roll inom det svenska utvecklingssamarbetet och inte heller till verksamhetens inriktning. tar i stället del av resultatredovisningen av arbete som ges i budgetpropositionen och senast med anledning av regeringens förslag till tilläggsbudet. Ett annat exempel är att granskningen visar att det inte har gjorts någon finansiell analys av bolagets faktiska kapitalbehov i samband med att erhållit kapitaltillskott till bolagets verksamhet. Bolaget erhöll kapitaltillskott på senast genom beslut om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, 2008/09:UU5y, rskr 311). Ytterligare äskanden finns från bolaget i budgetprocessen . Andra omständigheter av intresse som framkommit i granskningen är att har nått sitt ekonomiska mål med god marginal liksom att bolaget gjort investeringar i s.k. tax havens och i riskkapitalfonder. Styrelsen anser att det som framkommit i granskningen ger anledning att göra en samlad bedömning vad gäller framtida inriktning, storlek och roll inom utvecklingssamarbetet även om styrelsen noterar att en fylligare beskrivning gjorts i utrikesutskottets yttrande 2008/09:UU5y. Trots detta menar styrelsen att i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör uppmärksamma regeringens redovisning av resultatet för samt redogörelsen för biståndspolitikens inriktning. Då inriktningen på verksamhet övervägs bör särskilt bolagets investeringar i s.k. tax havens och i riskkapitalfonder samt kapitalbehov och avkastningsmål uppmärksammas.