frsrdg · GW04OSSE1 · 2009-05-28 00:00:00 — Från delegation vid parlamentariska församling delegation vid parlamentariska församling överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Verksamheten inom parlamentariska församling 20083 1 Framväxten av ()3 2 Den parlamentariska dimensionen inom OSSE4 2.1 Församlingens verksamhet och organisation4 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten4 2.1.2 Presidiet (byrån)4 2.1.3 Det ständiga utskottet4 3 Den svenska delegationen6 4 Verksamheten under 20087 4.1 Möten under året7 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden8 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I9 4.3 Utskott II Ekonomi och miljö9 4.3.1 Resolutioner antagna av utskott II9 4.4 Utskott III demokrati och mänskliga rättigheter9 4.4.1 Resolutioner antagna av utskott III10 5 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling11 5.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper11 6.2 Södra och Nagorno-Karabach12 8 Samarbete inom och utom församligen16 8.1 Samarbetet i Medelhavsregionen16 8.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar16 Verksamheten inom parlamentariska församling 2008 1 Framväxten av () () har sitt ursprung i den europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för pågående politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 56 stater och utgör en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en vid medlemskrets från till en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Dess verksamhet omfattar tre dimensioner: den militärpolitiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) samt dimensionen för ekonomi och miljö. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande och återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation och dess flexibla organisation gör snabba förebyggande insatser möjliga, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. Den har fältkontor i 16 länder, och den övervägande delen av budgeten går till konkreta fältinsatser. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering samt återuppbyggnad respektive utveckling av demokrati och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbete med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation Den parlamentariska församlingen i (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösningar, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också granska huruvida medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen ålägger dem. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten Församlingens möts i en årlig plenarsession och i ett vintermöte då de nationella delegationerna från 56 medlemsländer samlas. Församlingen har 320 ledamöter och lika många ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna är fastlagt i församlingens stadga. Under sessionerna följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar aktuella politiska frågor och har en dialog med på regeringsnivå, vilket är en viktig del av sessionerna. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. parlamentariska församling har tre fackutskott som motsvarar regeringssidans dimensioner och vilka sammanträder under vintermötet och sommarsessionen. Vid sessionerna förekommer även regionala möten. Den danska delegationen inbjöd de övriga nordiska och de baltiska delegationerna till en lunch under sommarsessionen i Astana. 2.1.2 Presidiet (byrån) Församlingen leds av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Församlingens presidium (byrå) består av presidenten och nio vicepresidenter som väljs med möjlighet till omval. En vicepresident kan ingå i presidiet i högst . Byrån samlas i utvidgad form och med deltagande av utskottens presidier för att förbereda rapporter och resolutionsutkast inför sommarsessionen. 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott utgörs av de nationella delegationernas ordförande, församlingens presidium och de tre utskottens presidier. Det ständiga utskottet föreslår dagordning för sessionen och tar ställning till aktuella politiska frågor mellan sessionerna. Det beslutar bl.a. vilka föreslagna tilläggsämnen som ska tas upp till debatt under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dessa. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. PF:s sekretariat finns i (14 personer) och har en filial i (2 personer). Församlingens högste tjänsteman är generalsekreterare (). Han har lett sekretariatet sedan starten och fick 2005 fortsatt mandat . har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar fem partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen, den liberala gruppen, vänstergruppen och den gröna gruppen. Grupperna har inga sekretariat. De får inte heller några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder i samband med de stadgeenliga mötena. 3 Den svenska delegationen I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en hel valperiod. då delegationen valdes har vissa förändringar skett. hade delegationen följande sammansättning. , sÅsa Lindestam, s , m , m , sPeter , s , mAnna , m , sMarie , s , sAleksander Gabelic, s , cEva , c , fpAnnelie Enochson, kd lämnade sitt uppdrag och ersattes av som ordinarie ledamot i . Någon suppleant efter Gabelic utsågs inte . Delegationens ordförande är och vice ordförande är . Fördelningen i församlingens utskott: Utskott I politik och säkerhet: , Utskott II ekonomi och miljö: , Utskott III Mänskliga rättigheter och demokrati: , , . Svenska delegater har valts till följande uppdrag av församlingen: fick positionen som president emeritus vid sommar-sessionen då han lämnade uppdraget som församlingens president. utsågs han till PF:s särskilda sändebud för situationen i . Han har kvar sitt tidigare uppdrag som särskild representant för konflikten . valdes till vice ordförande för tredje kommittén vid sommarsessionen. har tidigare omvalts till vicepresident 20062009 och ingår därmed i församlingens presidium (byrå). Hon har ett uppdrag från församlingens president som särskild representant i genusfrågor. Hon leder också församlingens arbetsgrupp för . ingår i en arbetsgrupp för demokratiutveckling i . Vintermötet hölls i . Utöver de sedvanliga förberedelserna för sommarsessionen arrangerades två temadebatter: Missilförsvar och samt Situationen i Kosovo. Församlingens sjuttonde session hölls i Astana den 29 juni3 juli på inbjudan av . Temat för sessionen var Öppenhet i område (Transparency in the area). Arbetet i utskotten med huvudresolutionen och övriga resolutioner, föreslagna av medlemmarna, bearbetades i respektive utskott och antogs sedan i plenum. Alla resolutioner finns samlade i den s.k. Astanadeklarationen, vilken biläggs. Församlingens president ledde debatten i plenum och framhöll i sitt inledningsanförande regionens betydelse för och välkomnade kommande ordförandeskap i 2010. Detta var ett bra tillfälle att utveckla samarbetet mellan och och att förstärka demokratin och öppenheten i regionen. I plenum rapporterade från sitt genusuppdrag och ledde ett informellt möte om genusfrågor som hölls under sessionen. En resolution om stärkandet av PF:s roll i organisationen antogs i plenum. I slutet av sessionen valdes , , till president för församlingen t.o.m. den årliga sessionen i . Höstmötet hölls i där en särskild debatt om situationen i arrangerades med bl.a. utrikesminister och FN-ambassadör som inbjudna talare. I sin roll som särskilt sändebud för situationen i deltog . Han redogjorde för ett besök i regionen och framförde sina åsikter och tankar om krisen, varnade för ett nytt krig och sa att etnisk rensning till alla pris måste undvikas. ledde en session om den mänskliga dimensionen där bl.a. valövervakning diskuterades. Både och deltog i den diskussionen och pekade på vikten av genusbalans i institutioner respektive att alla valövervakningar ska genomföras enligt samma mönster, oavsett land. gjorde ett inlägg under migrationsdiskussionen där han uppmanade länderna att ta emot fler flyktingar från . I sessionen ekonomi- och miljödimensionen varnade för protektionism som lätt blir följden av ekonomisk kris. I anslutning till höstmötet och inför det stundande presidentvalet i arrangerades ett seminarium i . Mötet var en politisk genomgång inför presidentvalet med högt uppsatta företrädare för både demokrater och republikaner, vilka gav sin syn på det kommande valet. Från deltog och . möttes , och . Byrån möttes i och i . OSSE-delegation hade fyra sammanträden . Under vintermötet presenterade de tre rapportörerna utkast till sin respektive rapport och resolution att läggas fram vid sommarsessionen och fick synpunkter från de närvarande parlamentarikerna på innehållet. Vid sommarsessionen lade sedan varje utskotts rapportör fram en resolution baserad på sin rapport över det övergripande temat Öppenhet inom område. I tillägg till denna diskuterades i varje utskott ett antal resolutioner utöver årets tema, vilka föreslagits av parlamentarikerna. I varje utskott rapporterade vice ordförande om den nationella uppföljningen av Kievdeklarationen och man konstaterade att vissa framsteg gjorts men att frågan om PF:s status fortfarande var olöst, att genusbalansen inte var tillfredsställande, att man inte funnit någon lösning på de olösta konflikterna samt att intolerans och diskriminering liksom människohandel fortfarande var allvarliga problem. 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden Rapportören presenterade sin rapport som pekade på det nödvändiga i att reglera verksamheten för icke-yrkesmilitärer och privata bevakningsföretag, vilka i allt större utsträckning anlitas i medlemsstaterna. Den OSSE-uppförandekod som finns för demokratisk kontroll av militära förband täcker inte denna nya verksamhet. I debatten framhölls vikten av att all verksamhet av det här slaget regleras i lag och att arbetet sker på ett öppet sätt. Den slutliga resolutionen uppmanar medlemsländerna att se över metoderna i förhållande till folkrätten, att inrätta bindande regler vid användandet av icke-militära trupper och bevakningsföretag i väpnade konflikter och i fredsbevarande missioner. Den innehåller också förslag om en studie med goda exempel på demokratisk övervakning av sådan verksamhet i medlemsländerna att presenteras vid vintermötet . Rapporten betonar också vikten av demokratisk kontroll i europeiska försvars- och säkerhetspolitiska frågor. En resolution om säkerhet i orsakade lång debatt. försökte inledningsvis stoppa resolutionen som man inte ansåg hörde hemma i PF. En mycket animerad debatt följde och de många delegater som deltog uppmanade till dialog mellan och och värnade om suveränitet. Även resolutionen om engagerade många där alla var överens om betydelsen av fortsatt och ökat internationellt stöd. Bättre koordinering av insatserna var dock nödvändigt för att få full effekt. Enskilda initiativ av parlamentariker och stöd i form av övervakning vid de kommande parlaments- och presidentvalen föreslogs också. Samtliga resolutioner kunde antas efter vissa ändringar. 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I Huvudresolutionen Öppenhet i område. Resolution om förbud mot klusterbomber. Resolution om säkerhet och brott i etern. Resolution om säkerhet i . 4.3 Utskott II Ekonomi och miljö Rapportören presenterade deklarationens andra avsnitt som behandlade de i högsta grad aktuella klimatförändringarna i världen. I den mycket engagerade diskussionen framhölls förgiftningen från jordbruksnäringen som extremt svår. Den kemiska industrin stöddes emellertid av vissa och man ansåg att satsningar bör riktas mot järnvägstrafik och geotermisk energi. Ett mycket stort problem är den ökande vattenbristen, medlemmarna var ense i nödvändigheten att avskaffa buteljerat vatten. Den allt större matbristen poängterades också och en konferens i ämnet efterlystes. Deklarationens avsnitt antogs enhälligt efter diskussion och mindre ändringar. ändringsförslag att i texten hänvisa till godkändes. Sju tilläggsförslag inom utskottets område ekonomi, vetenskap, teknologi och miljö hade tilldelats utskottet, samtliga antogs. 4.3.1 Resolutioner antagna av utskott II Huvudresolutionen Öppenhet i område. Resolution om otillåtna flygtransporter av små och lätta vapen. Resolution om frihandel i Medelhavsområde. Resolution om utvidgad handel mellan och . Resolution om vattenhantering i område. Resolution om råämnesförbrukande industrier. Resolution om Tjernobyl. Resolution om skuldavskrivningar till svårt skuldsatta länder. 4.4 Utskott III demokrati och mänskliga rättigheter presenterade sin rapport och dithörande resolution. Hon fick starkt gensvar för sin breda ansats. Att öppna arkiven och come to terms med det förflutna var väsentligt. Även om detta av olika skäl inte var genomförbart i alla länder var ambitionen bland delegaterna att samarbeta med målet att samtliga existerande arkiv ska öppnas. presenterade sin tilläggsresolution Kvinnor och våld och framhöll att orsaken till kvinnovåld beror på en obalanserad könsfördelning med bristande jämställdhet. påminde om ländernas åtaganden i FN:s deklaration om våld mot kvinnor och menade att lagstiftning krävdes för att nå målen. Hon hade lagt fram ett ändringsförslag om att detta skulle ingå i resolutionen, vilket godkändes. gjorde också ett inlägg i debatten kring en resolution om valövervakning där hon framhöll församlingens viktiga roll som hon beklagade att samarbetet med ODIHR inte alltid fungerade. Hon påpekade också att det är varje parlamentarikers ansvar att fullfölja sina åtaganden vid en valövervakning. 4.4.1 Resolutioner antagna av utskott III Huvudresolutionen Öppenhet i område. Resolution om våld mot kvinnor. Resolution om bekämpning av sexuellt utnyttjande av barn. Resolution om invandrares sociala och ekonomiska bidrag till samhället. Resolution om bekämpande av antisemitism. Resolution om hungersnöden i . Resolution om bekämpande av all slags människohandel och att särskilt se till utsatta barns behov i detta sammanhang. Resolution om valövervakning. Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament. Församlingens budget 20072008 (budgetåret börjar ) uppgår till . Den svenska delegationens bidrag utgör , vilket motsvarar . 5 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling En viktig uppgift för är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och utgör ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till breda diskussioner om säkerhetshot och genom samtal och samarbete bistå i att lösa konflikter. Församlingens president besökte länderna i södra och för att på plats få en bild av situationen och ha diskussioner med centrala parlamentariker och företrädare för ländernas regeringar. I samma syfte besökte Lennmarker partnerlandet . 5.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper Inom församlingen finns fem ad hoc-arbetsgrupper för frågor rörande , , och samarbetet med institutioner. Ett planerat seminarium i sköts upp till 2009. En lägesrapport om landet samt konflikten rörande Transnistrien presenterades av gruppens ordförande vid möte med den permanenta kommittén. Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskild representant för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid den årliga sessionen. hade församlingen elva särskilda representanter nämligen som representant för konflikten i . . () som särskild representant för Medelhavsfrågor. () som representant för frågan om . () som representant för frågor om människohandel. () som representant för budgetfrågor inom . () som särskild representant för Öst- och . () som särskild representant för . () som särskild representant för migrationsfrågor. () som särskild representant i kampen mot organiserad brottslighet. () som särskild representant för . utsågs till särskilt sändebud för situationen i . rapporterade i plenum och hänvisade till Gender Balance Report 2008 som redovisar kvinnors representation inom där ingen förbättring kunde noteras. Samma sak gällde också för församlingen. Två tredjedelar av utskottens (politiska och ekonomiska) poster liksom vice president-posterna innehas av män. Hon sade vidare att arbetet med att nå jämställdhet måste börja på hemmaplan i parlamentet. Därför skulle hon vid kommande möte med den permanenta kommittén föreslå en ändring i PA:s statuter vad gällde genusbalans och rätten att rösta. Tingsgård ledde ett informellt lunchmöte om genusfrågor i . Dessa årliga möten innebär en möjlighet att diskutera genusfrågor och uppmuntra kvinnor att kandidera till poster inom församlingen. rapporterade vid höstmötet från sin resa till södra där han haft möten med representanter för ländernas parlament och höga regeringsföreträdare för att på plats få en bild av situationen och föra diskussioner. besökte Lennmarker och träffade där centrala parlamentariker och vice utrikesministern för att diskutera möjligheterna att etablera en parlamentarisk grupp med företrädare för både och för att förutsättningslöst arbeta för att få visshet om vad som verkligen hände . Fria och rättvisa val är ett viktigt instrument för att uppnå demokrati och ett mycket viktigt inslag i församlingens arbete. Sedan församlingens tillkomst har man genomfört valövervakningar i samarbete med Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR) samt ofta i samarbete också med , och även med Natos parlamentariska församling. har fyra parlamentsval och tre presidentval övervakats av parlamentariska församling. Vid fem av dessa deltog medlemmar från OSSE-delegation och vid två av dessa deltog ledamöter som inte är medlemmar i . Övervakningen av parlamentsvalet i leddes av . () och samlade ett femtiotal parlamentariker, däribland (), (), (), () och () från den svenska . Enligt observatörerna genomfördes valet i princip i enlighet med internationella krav på demokratiska val, men man påpekade att vissa förhållanden skyndsamt måste åtgärdas. hölls presidentval i med ett trettiotal parlamentariker från närvarande. Valobservationen leddes av från . Ingen från den svenska deltog i övervakningen. Valet hade en del brister och kunde inte anses vara ett val genomfört enligt demokratiska normer. I hölls parlamentsval . Övervakningen leddes av från . Ett tjugotal parlamentariker från deltog, dock ingen från den svenska . Valen genomfördes enligt de internationella normerna och ansågs fria och rättvisa. arrangerades parlamentsval i . Övervakningen leddes av , . 65 parlamentariker från deltog, och i delegationen ingick (), (), () samt (). Valet genomfördes inte helt enligt internationell standard men avsevärda framsteg sedan presidentvalet noterades. I f.d. jugoslaviska republiken hölls parlamentsval . Från deltog 15 parlamentariker, och övervakningen leddes av , . Ingen svensk parlamentariker deltog. Valen, som kantades av flera allvarliga incidenter, genomfördes inte i demokratisk anda. Parlamentsval hölls i . från ledde PF:s delegation som bestod av 62 parlamentariker. Från deltog (), (), (), (), (), (), () samt (). Valen genomfördes inte i enlighet med och krav på demokratiska val. Vissa framsteg noterades dock. hölls presidentval i . Församlingens president ledde de 95 parlamentariker från OSSE-kretsen som deltog i observationen. Från deltog (), (), (), () och (s). Valen genomfördes enligt internationell standard. 8 Samarbete inom och utom församligen Den parlamentariska församlingen har antagit ett stort antal resolutioner om samarbetet i . Den särskilda relation som har till grannländerna vid har då noterats och det ömsesidiga beroendet av säkerhet har betonats. Församlingen vill bidra till ett närmare samarbete inom för att där främja normer och principer. Detta ska ske genom ökad politisk dialog, ekonomiskt samarbete och kulturutbyte samt genom starkare demokratiska institutioner och respekt för de mänskliga rättigheterna. Som ett led i dessa strävanden besökte med delegation , och och och . arrangeras ett särskilt Medelhavsforum där församlingens alla delegationer kan delta i en årlig konferens över ett för regionen aktuellt tema. Det femte Medelhavsforumet ägde rum i under höstmötet och behandlade det franska initiativet inom Barcelonaprocessen. 8.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar Vid valobservationer sker ett nära samarbete inte bara mellan och utan också med och också med Natos parlamentariska församling samt . deltog president i Natos parlamentariska församlings session i . delegation till parlamentariska församling () ersattes av Vakant (s) OF THE PARLIAMENTARY ASSEMBLY AND RESOLUTIONS ADOPTED AT THE SEVENTEENTH ANNUAL SESSION ASTANA, 29 to 3 2008 We, Parliamentarians of the participating States, have met in annual session in Astana on 29 to 3 2008 as the Parliamentary dimension of the to assess developments and challenges relating to security and co-operation, in particular on Transparency in the , and we offer the following views to the Ministers. We wish every success to the next in on 4 and and bring to its attention the following declaration and recommendations. TRANSPARENCY IN THE CHAPTER I POLITICAL AFFAIRS AND SECURITY Welcoming the significant contribution of the Code of Conduct on politicomilitary aspects of security to the reform of the security sectors in the participating States, Noting the change in the security environment and the emergence of new threats, Acknowledging the security needs of participating States and the right to react while complying with international commitments, 4.Recognizing the growing usage of private military companies and private security companies in different countries in the implementation of defence, development and security programmes, Referring to the limited provisions of the Code of Conduct with regard to the democratic control of armed forces and to the absence of a definition of armed forces in the Code, Noting the absence of any specific regulatory framework for private military companies and private security companies in international law, Expressing concern about the lack of parliamentary oversight regarding private military companies and private security companies, which is contrary to the principles of the Code of Conduct on democratic control of forces11 and limits the most legitimate role of parliaments, Underlining the relevance of international law, in particular international humanitarian law and human rights law, Conscious of the precarious situation of different legal settings for armed forces and private military companies and private security companies and the uncertainty regarding the applicable rules for private military companies and private security companies operating in situations of armed conflict and post-conflict situations,