frsrdg · GW04RB1 · 2009-01-01 00:00:00 — Ett exempel då inte nådde målet är tillgängligheten i RIX-systemet. På grund av en allvarlig störning blev tillgängligheten sammantaget över året något lägre än målet. Årets medarbetarundersökning visade vidare att inte nådde målet om balans mellan arbete och fritid. Dessutom pekade uppföljningen av de prioriterade handlingsplanerna på många förseningar i utvecklingsarbetet till följd av allt merarbete med att hantera den finansiella krisen och det svåra penningpolitiska läget . mäter också hur väl banken nått målen genom externa undersökningar. Ett exempel på detta är årliga undersökning där man kartlägger den svenska allmänhetens vanor och attityder kring samhälle, politik och medier. mätning svarade att de har mycket stort eller ganska stort förtroende för . Banken ligger därmed på fjärde plats bland svenska samhällsinstitutioner efter sjukvården, polisen och universitet/högskolor. Det är en förbättring jämfört med året innan då placerades på femte plats i och med att av de tillfrågade hade mycket stort eller ganska stort förtroende för banken. Flera av de strategiska målen anger också att viktiga målgrupper ska ha högt förtroende för . Bland dessa finns ledamöter, de finansiella marknaderna samt andra myndigheter. Som en följd av den målgruppsanalys som genomfördes påbörjade 2008 arbetet med särskilda satsningar på vissa målgrupper i syfte att öka deras kunskaper om och därmed stärka deras förtroende för . Som en del i detta arbete har påbörjat en särskild satsning för att öka riksdagsledamöternas kunskap om roll i samhällsekonomin. Den nya enhetsuppdelningen inom fyra avdelningar genomfördes för att den organisatoriska strukturen bättre skulle överensstämma med verksamhetens behov. Den följer därmed de förändringar i organisationen som skedde året innan i syfte att skapa bättre förutsättningar att uppnå målen utifrån visionens krav på effektivitet och kvalitet. Genom att en ny enhet inrättades inom avdelningen för finansiell stabilitet skapas grunden för en bättre förståelse för utvecklingen på de finansiella marknaderna. Därmed bidrar enheten till att utveckla en mer optimal och effektiv analysprocess inom policyområdet. affärsstöd och betalningsservice till bankerna blir dessutom mer effektiv med en ny enhetsstruktur på avdelningen för kapitalförvaltning. Den nya enhetsuppdelningen på administrativa avdelningen och IT-avdelningen säkerställer förutsättningarna för att uppnå målen om rätt internt stöd och service. organisation var organiserad i sju avdelningar . Tre av avdelningarna hade direkt inriktning mot bankens huvuduppgifter: avdelningen för penningpolitik, avdelningen för finansiell stabilitet och avdelningen för kapitalförvaltning. Figur 2: organisation från En ledningsgrupp bestående av cheferna för samtliga avdelningar utom internrevisionsavdelningen har till uppgift att samordna och följa upp verksamheten. Chefen för stabsavdelningen är ordförande i ledningsgruppen. avdelningar Administrativa avdelningen Administrativa avdelningen ansvarar för arbete med kontantförsörjning, personalutveckling och kompetensförsörjning, kontors- och fastighetsservice, transporter, säkerhet, underlag för budget, redovisning samt löne- och ekonomisystem. Avdelningschef: årsarbetskrafter: 83 Avdelningen för finansiell stabilitet Avdelningen för finansiell stabilitet ansvarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet och effektivitet. Den ger underlag för de beslut som fattas för att klara uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Avdelningen analyserar löpande risker och hot mot stabiliteten i det svenska finansiella systemet. Av särskild betydelse i analysen är storbankerna. Avdelningen ansvarar även för kontroll av de risker som uppstår i finansiella verksamhet. Vidare ansvarar avdelningen för analysen av aktie- och kreditmarknaderna och marknadsstrukturen. Avdelningschef: årsarbetskrafter: 45 Avdelningen för kapitalförvaltning Avdelningen för kapitalförvaltning arbetar med att förvalta tillgångar i guld och utländsk valuta. Den administrerar och avvecklar transaktioner i guld- och valutareservsförvaltning samt utvärderar och mäter löpande resultat och risker inom förvaltningen av guld- och valutareserven. Dessutom ansvarar avdelningen för betalningssystem () för stora betalningar mellan bankerna. Avdelningschef: årsarbetskrafter: 34 Avdelningen för penningpolitik Avdelningen för penningpolitik ansvarar för den ekonomiska analys som ger underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Den genomför också penning- och valutapolitiska operationer i enlighet med de penningpolitiska besluten. Dessutom har avdelningen huvudansvaret för all analys av räntor och valutakurser. Avdelningen följer och analyserar konjunktur- och prisutvecklingen samt ansvarar för statistik över finansmarknaden och betalningsbalansen. Inom avdelningen finns även forskningsenhet. Avdelningschef: årsarbetskrafter: 69 Internrevisionsavdelningen Internrevisionsavdelningen granskar och bedömer om riskhantering samt styrnings- och ledningsprocesser är ändamålsenliga med hänsyn till målen för verksamhet. Avdelningschef: årsarbetskrafter: 4 IT-avdelningen IT-avdelningens uppdrag är att tillhandahålla ett kostnadseffektivt och användarorienterat IT-stöd till olika verksamhetsdelar. Avdelningen arbetar främst med IT-systemets arkitektur och infrastruktur. Den ansvarar för drift, underhåll, inköp, ändring och anpassning av applikationer och system samt för övergripande IT-säkerhet och persondatormiljö. Avdelningschef: årsarbetskrafter: 66 Stabsavdelningen Stabsavdelningen ansvarar för att samordna den löpande verksamheten och stödja direktionens styrning och kontroll samt strategiska utveckling av bankens verksamhet. Avdelningen är också kansli åt fullmäktige, direktionen och ledningsgruppen. Vidare samordnar avdelningen informationsarbete och det internationella arbetet samt handlägger juridiska frågor. Inom avdelningen finns också funktioner för regeluppföljning och kontinuitetssamordning. Avdelningschef: årsarbetskrafter: 41 Antal årsarbetskrafter avser antalet . 2008/09:RB1 16.42 2008/09:RB1 MEDARBETARE har fortsatt sin satsning på ledarskapet i form av löpande kompetensutveckling och genom att en chefspolicy har fastställts. Den årliga medarbetarundersökningen visade att medarbetarna upplever att de arbetar mot tydliga mål och att det är högt i tak på . strävar efter att vara en attraktiv arbetsplats som tar till vara medarbetarnas motivation, effektivitet och arbetsglädje. Samtliga medarbetare ska känna sig delaktiga i arbetet och förstå vilken betydelse den egna arbetsinsatsen har för organisationen. Mer effektiv organisation genomfördes en medarbetarundersökning som visar att medarbetarna upplever att de arbetar mot tydliga mål och att det är högt i tak på . Resultaten inom samtliga mätområden arbetsorganisation, ledarskap, organisationsklimat, personlig arbetssituation och handlingskraft har förbättrats jämfört med föregående år. De goda resultaten innebär att medarbetarindex nu uppgår till 72 på en 100-gradig skala. Förbättringen kan förklaras med att bedrivit ett aktivt utvecklingsarbete på alla nivåer i organisationen utifrån förra årets resultat. Undersökningen visar att arbetsbelastningen ökat och att medarbetarna upplever en högre stressnivå . Den upplevda stressnivån kan inte helt förklaras av arbetsbördan i samband med finanskrisen. Därför kommer att titta närmare på vad som bidragit till utvecklingen. ska fokusera på att ytterligare effektivisera arbetsrutinerna. För att ge medarbetarna verktyg att hantera stressiga situationer har ett samarbete med företagshälsovården dessutom inletts. Fortsatt satsning på ledarskapet Ett väl fungerande ledarskap är av stor betydelse för medarbetarnas trivsel, motivation och arbetsprestation. Därmed är ledarskapet avgörande för hur väl en organisation lyckas utföra sina uppgifter och uppnå sina mål. har under arbetat aktivt och målinriktat för att ge cheferna en så bra grund som möjligt för att utöva ett gott ledarskap. Samtliga chefer har löpande fått kompetensutveckling där fokus legat på kommunikation och praktisk träning. Satsningen på ledarskapet har även resulterat i att en chefspolicy har fastställts. Policyn innehåller en beskrivning av hur cheferna förväntas agera i syfte att skapa rätt förutsättningar för medarbetarna att uppnå verksamhetens mål. Ledarskapet är ett av de områden som förbättrats mest medarbetarundersökning. Undersökningen visar att av anställda känner förtroende för sin närmaste chef. Medarbetarnas förtroende för riksbankschefen och direktionen är fortsatt stort. Friskare medarbetare bland anställda var , vilket är en minskning jämfört med . har som ambition att tillhandahålla en aktiv och mångsidig friskvård som ska inspirera medarbetarna till goda levnadsvanor för att uppnå och behålla en god hälsa. Medarbetarna erbjuds bland annat att delta i olika träningsformer med utbildade instruktörer och lyssna till föreläsningar om kost och hälsa. har även program för viktminskning och rökavvänjning genomförts. LEDNING 2008/09:RB1 2008/09:RB1 LEDNING direktion leds av en direktion som har följande sex ledamöter: , mandatperiod från är riksbankschef och ordförande i direktionen. Ingves är chef över avdelningscheferna och har ansvar för att lägga fram förslag om tillsättning av de tjänster som beslutas av direktionen. Ingves är medlem i ECB:s allmänna råd och ledamot av . Han är också guvernör i IMF. Ingves är ekonomie doktor och var fram till att han tillträdde som riksbankschef chef för avdelningen för monetära och finansiella system på IMF. har han bland annat varit vice riksbankschef, generaldirektör vid , finansråd och chef för finansmarknadsavdelningen på . , mandatperiod från är förste vice riksbankschef . Han representerar i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté och i ECB:s internationella kommitté. är nationalekonom och var fram till att han tillträdde som vice riksbankschef generaldirektör för . har han bland annat varit generaldirektör för , statssekreterare på och rådgivare på IMF. , mandatperiod från är vice riksbankschef. Han är av regeringen utsedd ledamot av samt representant i för det globala finansiella systemet och i för banktillsyn. har uppdraget att företräda inom området finansiell stabilitet. är docent i nationalekonomi och har tidigare bland annat varit vice vd i och samt vd i . , mandatperiod från är vice riksbankschef. Han representerar i WP3. är professor vid (tjänstledig). var han professor vid vid . Han var vetenskaplig rådgivare hos 19902007. , mandatperiod från är vice riksbankschef. Hon är ställföreträdare för riksbankschefen i den nordisk-baltiska valkretsens kommitté för IMF-samarbetet. Wickman-Parak är nationalekonom och har tidigare bland annat varit chefsekonom i bostadsfinansieringsföretaget och har lång erfarenhet som ekonom från och Postens ekonomiska sekretariat. Ledamot som lämnade sin befattning /09: , mandatperiod från var förste vice riksbankschef. har haft uppdraget att företräda inom området penning- och valutapolitik. Hon var riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd och deltog i BIS centralbankschefsmöten och styrelsemöten tillsammans med riksbankschefen. är doktor i nationalekonomi och har arbetat som chefsekonom i bostadsfinansieringsföretaget och på Posten och . var bland annat forskningschef och prognoschef på . mandatperiod löpte ut /09. Direktionens uppgifter Direktionen fattade beslut om ändringar i instruktion avseende bankens ledningsformer. Beslutet trädde i kraft och innebär att direktionens gemensamma ansvar för bankens strategiska ledning understryks. delegerar direktionen i egenskap av högsta beslutande organ tydligare till riksbankschefen att leda och följa upp bankens administration och förvaltning. Direktionens roll som strategisk beslutsfattare betonas genom att arbetet tydligare inriktas på centrala beslut om penning- och valutapolitiken samt betydelsefulla frågor inom området finansiell stabilitet och . Direktionen fattar också de övergripande besluten om verksamhet såsom besluten om strategiska mål, verksamhetsplan och budget samt uppföljning av dessa. har riksbankschefen ett tydligt uppdrag att leda bankens dagliga operativa verksamhet, liksom ansvaret för att följa upp verksamheten mot fastställda planer och mot beslutad budget. Den nya instruktionen innebär också att det tidigare sakansvar som direktionsledamöterna hade för vissa frågor har tagits bort. I stället är det vederbörande avdelningschef som bereder och lägger fram förslag eller underlag till direktionen i de ärenden som beslutas i direktionen. Direktionen har, i enlighet med instruktionen, gett uppdrag till två vice riksbankschefer att inom olika verksamhetsområden eller i särskilda frågor företräda i och internationellt. Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt men utan förslags- och rösträtt. Enligt riksbankslagen ska informera regeringen inför alla viktiga penningpolitiska beslut. Direktionen 2008 Direktionens arbete präglades starkt av den finansiella oron. Bland annat höll direktionen flera extra sammanträden då man behandlade frågor med anknytning till utvecklingen på de finansiella marknaderna. höll direktionen totalt 38 sammanträden, varav 7 penningpolitiska sammanträden. Direktionsledamöterna höll 150 anföranden, varav 33 stycken var publicerade tal. Anförandena handlade bland annat om den aktuella penningpolitiken och konjunkturläget, finansiell stabilitet och finanskrisen. Direktionen lämnar en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. Den då aktuella penningpolitiska rapporten används som redogörelse och kompletteras med en offentlig utfrågning av riksbankschefen i finansutskottet. besökte riksbankchefen finansutskottet vid två sådana utfrågningar. Flera direktionsledamöter framträdde därutöver vid finansutskottets slutna sammanträden där de talade om finanskrisen och internationella frågor. Direktionsledamöternas sidouppdrag Om en direktionsledamot vill ta en anställning eller ett uppdrag vid sidan om anställningen vid måste detta godkännas av fullmäktige. Nedan ges en sammanställning av direktionsledamöternas sidouppdrag vid utgången av 2008. Dessa har godkänts av fullmäktige och ska prövas . Ledamot i Kungl. Medlem av Academia Europæa Ledamot i Ledamot i Ledamot av Ledamot av vid vid har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktigeledamöter är (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter är , , , , , och . har suppleanterna , , Per och ersatts av , , och . Riksbanksfullmäktiges uppgifter Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Från utses direktionens ledamöter för av fem eller . Fullmäktige fastställer också arbetsordning samt beslutar om utformningen av sedlar och mynt. En av fullmäktiges uppgifter är att löpande följa upp verksamhet och hur direktionsledamöterna bedriver verksamheten. Fullmäktige utövar kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande har närvaro- och yttranderätt på direktionens sammanträden, men inte förslags- och beslutsrätt. Fullmäktige har en revisionsenhet som bland annat granskar direktionsledamöternas tjänsteutövning och bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av resultat. Revisionsenhetens arbete utförs av en extern auktoriserad revisor. Fullmäktige kan lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och i samråd med direktionen lämna förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller andra åtgärder inom sitt ansvarsområde. Dessutom lämnar fullmäktige förslag till och om hur resultat ska disponeras. Riksbanksfullmäktige 2008 sammanträdde fullmäktige vid elva tillfällen. Fullmäktige blev även inbjudna till extra informationsmöten med anledning av den finansiella oron samt till frukostmöten för information efter direktionens penningpolitiska beslut. Fullmäktige bjöds vidare in till informationsträffar tillsammans med ett antal av utskott. har frågan om fullmäktiges kontrollfunktion diskuterats vad avser hur funktionen ska formuleras och hur den ytterligare ska utvecklas. Kontrollfunktionen är inte närmare preciserad i förarbeten eller av . Fullmäktige har därför själv sökt reglera omfattningen av sin verksamhet. I samband med att fullmäktige har lämnat förslag till disposition av vinst i skrivelser till har fullmäktige bland annat också skrivit om sin kontrollerande verksamhet. En del av fullmäktiges kontrollfunktion utgörs av fullmäktiges revisionsenhet. Revisionsenheten har arbetat i enlighet med revisionsplanen och granskade direktionsledamöternas tjänsteutövning, ett periodbokslut med avseende på principer, rapportering och uppföljning samt förslag till vinstdisposition. Fullmäktiges revisionsenhet gjorde även en granskning av ny attestordning och resekostnader för forskningsändamål samt påbörjade en registeranalys av värdepapperstransaktioner. Granskningarna har inte lett till några anmärkningar. Fullmäktige fick även information om granskning av verksamhet. lämnade fullmäktige tillsammans med direktionen ett remissyttrande till om finansiella oberoende, en av regeringen tillsatt utredning om kapitalstruktur och vinstdisposition. Fullmäktige informerades därutöver om interna utredningsarbete om bankens tillgångsförvaltning. I samråd med direktionen beslutade fullmäktige om en skrivelse till med framställning om medgivande till ytterligare förlängning av deltagande i IMF:s lånearrangemang, NAB. Fullmäktige beslutade även i samråd med direktionen om en skrivelse till om medgivande för att delta i IMF:s finansieringslösning av skuld till IMF. Vidare beslutade fullmäktige i samråd med direktionen om en skrivelse till regeringen om undantag från lagen om offentlig upphandling vid upphandlingar samt om en skrivelse till med förslag till lag om 50-öresmyntets upphörande som lagligt betalningsmedel. Fyra ledamöter i fullmäktige ingår i Gruppen för minnesmynt, en beredningsgrupp som inrättat. I denna deltar även statsheraldikern samt företrädare för , Kungliga Myntkabinettet och . Gruppen ska förbereda förslag till motiv för utgivning av minnesmynt. beslutade fullmäktige att utöka gruppens uppdrag till att gälla även utformningsfrågor för bruksmynt och -sedlar samt att byta namn på gruppen till Beredningsgruppen för utformning av sedlar och mynt. Fullmäktige beslutade vidare om utformning av en specialpräglad enkrona för utgivning med anledning av 200-årsminnet av freden då skildes från . Direktionen informerade även fullmäktige om den pågående översynen av den svenska sedel- och myntserien. Beredningsgruppen för utformning av sedlar och mynt har särskilt diskuterat dessa frågor. Fullmäktige behandlade frågor om direktionsledamöternas anställningsvillkor, personallån och sidouppdrag. Fullmäktige beslutade även att till valberedning föreslå till ny styrelseledamot i . Ordförande och vice ordförande i fullmäktige följde direktionens arbete, bland annat genom att delta i direktionens sammanträden. Ledamöterna i direktionen har normalt deltagit i fullmäktiges sammanträden. Fullmäktige har dessutom regelbundet fått redogörelser för verksamheten från direktionen. Direktionen lämnade bland annat redogörelser för den aktuella penningpolitiken och för arbetet med övervakning av stabiliteten i det finansiella systemet. Fullmäktige fick också löpande information om läget på de finansiella marknaderna samt om de åtgärder som vidtog i samband med den finansiella krisen. Fullmäktige fick vidare information om budget, verksamhetsplan, utveckling av risk och resultat i tillgångsförvaltningen, utfallet i övrigt av verksamheten samt internrevisionens verksamhet. Fullmäktige har blivit informerade om de remissyttranden direktionen beslutade om under året. Direktionen informerade även fullmäktige om viktiga internationella möten med till exempel () och det informella . informerade direktionen om arbetet med att inrätta en funktion för regeluppföljning i samt arbetet med att utveckla och förbättra interna regelverk. Fullmäktige fick även information om arbetet med att införa ett nytt betalningssystem, FRIX, i . Fullmäktige behandlade frågor om direktionsledamöternas anställningsvillkor, personallån och sidouppdrag. Frågan om fullmäktiges kontrollfunktion diskuterades också. I fullmäktiges löpande uppföljning av direktionsledamöternas arbete har inte framkommit något som föranlett fullmäktige att rikta någon anmärkning mot deras tjänsteutövning. 2 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 2 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 2008/09:RB1 2008/09:RB1 2 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING Redovisningsprinciper balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank fastställda av direktionen (dnr 2008-786-ADM). Reglerna för löpande bokföring är hämtade från förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna för årsredovisning från Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning (ECB/2006/16). ska enligt riksbankslagen, 10 kap. 3 §, i tillämpliga delar tillämpa Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning. Ändrade redovisningsprinciper kompletterade direktionen Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank med ikraftträdande per . Kompletteringen innebar att värderingsjusteringen av IMF:s tillgodohavanden i svenska kronor avräknas mot de valutakursomvärderingar som är hänförliga till kvot i IMF i stället för att direkt redovisas som realiserat resultat. Grundläggande redovisningsprinciper Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värdering av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett betalningstidpunkten. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. Affärsdagsredovisning Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Värderingsregler för balansräkningen Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Fordringar, tillgodohavanden samt skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag av fordringar och skulder som redovisas under posterna övriga tillgångar och övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskning bedöms varaktig. Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger bokfört värde.