frsrdg · GW04RB1 · 2009-01-01 00:00:00 — 0 100 000 200 000 300 000 400 000 500 000 600 000 700 000 800 000 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Finjusterande transaktioner Emitterade skuldcertifikat Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Utelöpande sedlar och mynt Eget kapital Övrigt Anm. I posten Övrigt ingår skulder i svenska kronor till övriga hemmahörande i , inlåningsfacilitet, skulder i utländsk valuta till hemmahörande i , övriga skulder, avsättningar, värderegleringskonton, motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF och periodens resultat. Strukturella transaktioner utlåning till de penningpolitiska motparterna via auktioner i svenska kronor med bostadsobligationer respektive företagscertifikat som säkerhet redovisas på tillgångssidan i balansräkning som Strukturella transaktioner (se diagram 18). Utlåningen genomfördes med hjälp av emissioner av riksbankscertifikat med en veckas löptid och via finjusterande transaktioner i form av inlåning från bankerna. Detta framgår av balansräkningens skuldsida i posterna Emitterade skuldcertifikat respektive Finjusterande transaktioner (se diagram 19). Den utlåning i svenska kronor som tillhandahöll genererade ett positivt räntenetto. ränteintäkter översteg räntekostnader med (se tabell 4). Den utlåning i amerikanska dollar som erbjöd de penningpolitiska motparterna påverkade posten Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i på balansräkningens tillgångssida. Motsvarande upplåning av utländsk valuta anges på skuldsidan i balansräkningen som Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför . utlåning i amerikanska dollar resulterade i ett positivt räntenetto motsvarande . Avkastning för de penningpolitiska transaktionerna 2008, Marknadsvärde tillgångar Marknadsvärde skulder Marknadsvärde netto Avkastning Strukturella transaktioner 463 888 452 442 11 445 838 Utlåning svenska kronor 267 101 255 656 11 445 769 Utlåning amerikanska dollar 196 786 196 786 0 70 Lån till utländska centralbanker 4 029 4 862 834 4 1 645 1 997 352 2 2 384 2 865 481 2 Lån på särskilda villkor 1 670 0 1 670 43 1 670 0 1 670 38 0 0 0 5 Penningpolitiska tillgångar 0 0 0 91 Totalt 469 587 457 304 12 282 976 Anm. Marknadsvärden för tillgångar och skulder i posten Lån till utländska centralbanker är off-balance, det vill säga återfinns inte i balansräkningen. Lån till utländska centralbanker redovisas i balansräkningen endast till marknadsvärde netto. Diagram 18: utlåning, , 0 50 000 100 000 150 000 200 000 250 000 300 000 350 000 400 000 450 000 500 000 Strukturella transaktioner Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Övrigt Anm. I posten Övrigt ingår huvudsakliga refinansieringstransaktioner, finjusterande transaktioner, utlåningsfacilitet och övrig utlåning. Posten uppgick totalt till . Diagram 19: inlåning, , 0 50 000 100 000 150 000 200 000 250 000 300 000 350 000 400 000 450 000 500 000 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Finjusterande transaktioner Emitterade skuldcertifikat Övrigt Anm. I posten Övrigt ingår skulder i svenska kronor till övriga hemmahörande i , inlåningsfacilitet och skulder i utländsk valuta till hemmahörande i . Posten uppgick totalt till . Lån till utländska centralbanker Den utlåning i euro mot säkerheter i isländska kronor och lettiska lats som erbjöd respektive ingår som en del av Banktillgodohavanden och värdepapper på balansräkningens tillgångssida. finansierade utlåningen av euro genom att belåna sitt befintliga obligationsinnehav i valutareserven, vilket redovisas i posten Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför på skuldsidan i balansräkningen. Lånen till de två centralbankerna påverkade räntenetto positivt och i nästan lika stor omfattning med ett totalt belopp motsvarande . Penningpolitiska tillgångar var den penningpolitiska repan noll eftersom det likviditetsunderskott som hade funnits i banksystemet övergick till att bli ett överskott. behövde i stället dra in likviditet från de penningpolitiska motparterna. Fram till , då repan upphörde, uppgick avkastningen på de penningpolitiska tillgångarna till . Lån på särskilda villkor Finansieringen av krediterna till och redovisas i balansräkningen på skuldsidan i posterna Emitterade skuldcertifikat respektive Finjusterande transaktioner. Utlåningen till de två svenska bankerna genererade ett räntenetto på sammanlagt , varav hänförs till krediten till och till krediten till . Krediten till återbetalades av Riksgälden som då blev ägare till banken. Avkastning i den strategiska förvaltningen Marknadsvärdet på guld- och valutareserv var . Valutareserven Värdet på valutareserven var . Den totala avkastningen uppgick till . Kronan försvagades kraftigt mot flertalet valutor i reserven, vilket bidrog med till den totala avkastningen för valutareserven. Exklusive valutakurseffekter blev avkastningen eller . Den accelererande turbulensen på de finansiella marknaderna innebar att avkastningen blev bättre än förväntat. Guldreserven sålde guld till ett värde av inom ramen för Gold Agreement. Trots försäljningen ökade värdet på guldinnehav med till . Ökningen förklaras av positiva guldpris- och valutaeffekter. Övriga tillgångar var det samlade värdet på de övriga tillgångarna . Avkastningen på dessa tillgångar, exklusive valutaeffekter, uppgick till . Tabell 5: Avkastning i 2008 Marknadsvärde (mnsek) Avkastning (mnsek) Avkastning exkl. valutaeffekt (mnsek) Avkastning exkl. valutaeffekt (%) Valutareserv 187 046 32 981 17 375 10,93 Guldreserv 29 976 6 252 63 0,25 Övriga tillgångar 3 284 106 16 0,78 Totalt 220 306 39 339 17 328 9,27 Källa: . Avkastning i den taktiska förvaltningen 2008 var ett turbulent år på de finansiella marknaderna. Till följd av denna turbulens ökade intäkterna från utlåning av värdepapper markant. Avkastningen i den taktiska förvaltningen uppgick till över jämförelseindex. Det är väsentligt högre än målet om en avkastning på över jämförelseindex (se diagram 20). Relationen mellan avkastningen på portfölj i förhållande till jämförelseindex och spridningen i dessa avkastningsdifferenser (portföljens aktiva risk), den så kallade informationskvoten, ökade successivt (se diagram 21). Informationskvoten visade värden över noll, vilket innebär att det var lönsamt att avvika från index. Diagram 20: Valutareservens avkastning över jämförelseindex 2008, -60 -30 0 30 60 90 120 150 180 210 jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec Relativt avkastningsmål Investeringsportföljen Diagram 21: Valutareservens informationskvot 20052008 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5 5,0 Risker i tillgångsförvaltningen Höstens turbulens på de finansiella marknaderna påverkade riskexponering i stor utsträckning. De extremt volatila ränte- och valutamarknaderna medförde att de tidigare relativt stabila riskindikatorerna nådde extremnivåer. föll marknadsräntorna kraftigt och den svenska kronan försvagades väsentligt mot flertalet av de portföljvalutor som investerar i. Den sammanlagda effekten av de dramatiska ränte- och valutaförändringarna blev att marknadsvärdet på finansiella tillgångar ökade markant. Detta fick till följd att exponeringarna mot emittenter (länder) och motparter ökade. Den ökade exponeringen skedde i räntebärande tillgångar med förhållandevis hög likviditet och låg risk. drabbades inte av kreditförluster i de utländska investeringarna. Det ökade marknadsvärdet på finansiella tillgångar och den högre volatiliteten på ränte- och valutamarknaderna medförde att även variationen i avkastningen på de finansiella tillgångarna blev större (se diagram 14). Därmed ökade marknadsrisken mätt som Value-at-Risk väsentligt (se diagram 22). Även guldpriset varierade kraftigt, vilket ökade guldportföljens marknadsrisk. Relativ-VaR för den taktiska förvaltningen uppgick i genomsnitt till . Diagram 22: Value-at-Risk för guld- och valutareserven exklusive fordringar i SDR och penningpolitisk repa, 0 5 000 10 000 15 000 20 000 25 000 jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec Viktad VaR Oviktad VaR Anm. Diagrammet visar två olika VaR-serier. Den ena serien (blå) visar oviktad VaR där historiska prisrörelser ges samma vikt. I den viktade serien (röd) ges prisrörelser nära i tiden en större vikt än rörelser längre tillbaka i tiden, vilket innebär att förändringar på de finansiella marknaderna får ett snabbare och tydligare genomslag i VaR-beräkningarna. åtgärder för att öka likviditeten på den svenska finansmarknaden medförde att kreditriskerna och de operativa riskerna i förvaltningen av de finansiella tillgångarna blev högre. De operativa riskerna ökade till följd av större arbetsbelastning, höjd beredskap och nya typer av transaktionsflöden. drabbades dock inte av några kreditförluster som kan hänföras till de extraordinära åtgärderna under finanskrisen, och kunde hantera de ökade operativa riskerna på ett tillfredsställande sätt. Kostnader för förvaltningen Utöver transaktionskostnader, som belastar kapitalets avkastning, var kostnaderna för kapitalförvaltningen 2008. Det motsvarar av förvaltat kapital. Enligt konsultbolaget låg förvaltningskostnader i linje med motsvarande kostnader hos andra liknande förvaltare. Det framgår av bolagets årliga studie över kostnader hos ett antal kapitalförvaltare. ingår i studien . STATISTIK 2008/09:RB1 2008/09:RB1 16.42 Produktion av finansmarknadsstatistik och betalningsbalansstatistik utförs enligt avtal av (). ansvarar emellertid för att säkra kvaliteten och utveckla innehållet i statistiken. inleddes ett samarbete mellan och bland annat för att se över de blanketter som används för att rapportera statistik. Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. ansvarar för statistik som rör betalningsbalansen, finansmarknaden samt räntor och valutor. Statistiken över betalningsbalansen omfattar information om bland annat bytesbalansen och kapitalflödena. Finansmarknadsstatistiken innehåller uppgifter om såväl hushållens och företagens skuldsättning som penningmängden. Statistiken över såväl finansmarknaden som betalningsbalansen produceras och publiceras av SCB. har dock ansvaret för statistikens kvalitet, innehåll och utveckling. Statistik över räntor och valutor produceras och publiceras av . samlar därutöver in daglig omsättningsstatistik från primära penningpolitiska motparter och motparter i valutatransaktioner. Verksamheten 2008 I statistikarbete ingår att återkommande upphandla produktionen och avgöra ambitionsnivån för statistiken över finansmarknaden och betalningsbalansen. är också ansvarig för att den svenska statistiken efterlever de internationella krav som finns för statistiken på dessa områden och deltar i det internationella samarbetet kring dessa frågor. inleddes ett arbete med att tillsammans med SCB se över flertalet av de blanketter som används för inrapportering av finansmarknadsstatistiken. En översyn är nödvändig främst på grund av förändringar i Europeiska (ECB:s) regelverk för statistik. utreds även om det finns andra behov av förändringar, till exempel nya nationella behov eller möjligheter att förbättra och förenkla blanketterna. Blankettöversynen kommer att avslutas och de nya blanketterna tas i bruk 2010. SCB tog över produktionen av betalningsbalansstatistiken . påbörjades ett samarbete mellan och för att planera inför kommande förändringar i den internationella standarden för definitioner i och presentation av statistiken över betalningsbalansen. Uppföljning Publiceringen av statistiken över betalningsbalansen och finansmarknaden följer en i förväg uppgjord tidsplan. Ett trettiotal publiceringar genomfördes , samtliga enligt tidsplanen. På grund av problem med ett nytt datastöd uppstod det tillfälliga störningar som innebar att statistiken över betalningsbalansen inte innehöll samtliga tidsserier då den publicerades. Den internationella rapporteringen försenades därmed. Dessa brister har, främst , till största delen avhjälpts. INTERNATIONELLT SAMARBETE 2008/09:RB1 2008/09:RB1 INTERNATIONELLT SAMARBETE Den globala finansiella krisen illustrerade på ett påtagligt sätt sårbarheter i det internationella finansiella systemet och vikten av bra samarbete mellan länder, särskilt i krissituationer. Utvecklingen visade också tydligt hur beroende den svenska ekonomin och är av omvärlden. Det övergripande strategiska målet för deltagande i internationellt samarbete är att bidra till internationell prisstabilitet och finansiell stabilitet samt effektiv regelbildning. prioriterar särskilt att stärka formerna för finansiell krishantering och att främja en balanserad finansiell integration. I likhet med andra länders centralbanker är delägare eller medlem i ett antal internationella organisationer med uppdrag som rör ekonomiska och finansiella frågor. Till exempel svarar för kapitalinsats i (), är delägare i () och bidrar till finansieringen av (). medverkar också i andra internationella sammanslutningar som involverar centralbanker i samarbetet, inte minst inom Europeiska unionen (EU). Samarbetet ställer krav på att aktivt kan medverka i organisationernas arbete. Sammantaget är representerad i cirka 130 internationella kommittéer och arbetsgrupper. ger även experthjälp för uppbyggnad av verksamheten i centralbankerna i några utvecklingsländer. Detta finansieras av Sida. Som ett led i det internationella samarbetet anordnar från tid till annan forskningskonferenser i ämnen av intresse för centralbanker. Verksamheten 2008 konkretiserade direktionen det övergripande strategiska målet för internationella arbete. För det första lade direktionen fast grundläggande principer för bankens ställningstaganden i internationella policyfrågor. I linje med dessa har verkat för öppenhet och transparens, marknadskonforma lösningar, kostnadseffektivitet i det internationella samarbetet samt likabehandling mellan länder. För det andra preciserade direktionen ett antal profilfrågor som särskilt vill påverka, lära sig mer om eller dela med sig av kunskaper och erfarenheter om. De frågor som banken tydligast prioriterat är att förbättra internationell krishantering och att främja en balanserad gränsöverskridande finansiell integration. För det tredje formulerade direktionen förslag till mål för de internationella organisationernas arbete och för hur de bör bedriva sin verksamhet. Särskilt EU-arbetet med finansiella frågor och det nordisk-baltiska samarbetet i IMF har prioriterats . Profilfrågor i internationella arbete Finansiell stabilitet Förbättra förutsättningarna för internationell krishantering. Vidareutveckla metoder och modeller för analys av finansiell stabilitet. Främja den gränsöverskridande finansiella integrationen. Verka för öppenhet och tydlighet i penningpolitiken avseende såväl kommunikation som beslut. Bevaka att tillämpningen av konvergenskriterierna inte försvårar en eventuell framtida svensk anslutning till euroområdet. Främja ett effektivt resursutnyttjande i statistikproduktionen. Förbättra förståelsen för vilka faktorer som påverkar produktivitetsutvecklingen. Förbättra förståelsen för hur den institutionella strukturen för ekonomisk-politiskt beslutsfattande påverkar den makroekonomiska utvecklingen. Övriga profilområden och profilfrågor Vidareutveckla tänkandet kring hur den penningpolitiska analysen och analysen av den finansiella stabiliteten ska kunna integreras bättre. Vidareutveckla analysen av hur styr- och organisationsformer inverkar på centralbankers och internationella organisationers resultat. Vidare inledde ett samarbete för experthjälp till i . Programmen med centralbankerna i , och fortsatte, medan programmet med centralbank varit vilande . arrangerade tre internationella forskningskonferenser om hushållens skuldsättning, prognosmetoder respektive transparensen i penningpolitiken. Uppföljning I samband med den akuta globala finanskrisen har företrädare för kommit att få viktiga roller som rådgivare i det internationella samarbetet, inte minst mot bakgrund av bankens kunskaper och erfarenheter från den svenska bankkrisen . träffade avtal med centralbankerna på och i om att tillhandahålla euro mot nationell valuta och följde nära utformningen av de låneprogram som beslutades av IMF för dessa länder. Direktionen bedömer att överlag har haft ett gott inflytande i det internationella samarbetet . Den mångåriga prioriteringen av internationell krishantering och finansiell integration har lett till flera framsteg på dessa områden. Inom EU antog finansministrarna och centralbankscheferna en överenskommelse om hur berörda myndigheter ska samarbeta över gränserna vid finansiella kriser. hade aktivt medverkat i förhandlingarna om denna överenskommelse i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK). En annan viktig systemfråga som engagerat sig i är förstärkt samarbete för löpande tillsyn mellan berörda myndigheter inom EU. Finansministrarna och centralbankscheferna har enats om att nationella tillsynsmyndigheter vid sina beslut ska beakta konsekvenserna för den finansiella stabiliteten i andra länder. Tillsynsmyndigheterna ska också organisera ett fastare inbördes samarbete kring de banker som har verksamhet i flera länder. En tidsplan har vidare lagts fast för när en enhetlig rapportering för tillsynsändamål ska införas för finansiella institut. Vidare har arbetat aktivt inom EU för att harmonisera reglerna för insättarskydd. När den finansiella krisen slog till mot kom en gemensam miniminivå på för skyddet att etableras i samtliga EU-länder, och beslut fattades om att införa en harmoniserad nivå om . är ordförande i den nordisk-baltiska valkretsen i IMF. har här i samråd med lett arbetet med att utforma gemensamma ståndpunkter i frågor av vikt för valkretsen. har särskilt värnat om att IMF ska vara ett effektivt och legitimt samarbetsorgan för frågor om internationell finansiell stabilitet och prisstabilitet. har därför arbetat för att medlemsländernas inflytande ska förändras i linje med utvecklingen av styrkeförhållandena i världsekonomin. nåddes en överenskommelse med en sådan inriktning om en justering av röstfördelningen inom IMF. har också verkat för att IMF ska minska sina kostnader och få en stabil finansiering när inkomsterna från utlåningen minskar. minskade IMF sin personalstyrka med , och en principöverenskommelse nåddes om IMF:s framtida finansiering. Vidare har arbetat för att IMF ska integrera sin makroekonomiska och finansiella övervakning på ett bättre sätt och utveckla sina landanalyser genom att också fokusera på regioner där det finns banker med gränsöverskridande verksamhet. Denna inriktning för IMF:s framtida arbete fick stöd vid fondens årsmöte . ORGANISATION OCH STYRNING 2008/09:RB1 2008/09:RB1 ORGANISATION OCH STYRNING arbetade vidare med att vara bland de bästa när det gäller kvalitet och effektivitet i jämförelse med såväl andra centralbanker som andra myndigheter, akademiska institutioner och privata företag. Ett antal mindre förändringar i enhetsuppdelningen inom tre avdelningar genomfördes för att den organisatoriska strukturen bättre skulle överensstämma med verksamhetens behov. påbörjade dessutom en bred översyn av principerna och formerna för den löpande tillgångsförvaltningen. Riksbankslagen, arbetsordningen och instruktionen lägger fast mål, uppdrag och organisation. vision anger övergripande mål och inriktning för verksamheten i strävan att vara bland de bästa när det gäller kvalitet och effektivitet för att bibehålla ett högt förtroende. vision vision berör organisation, kommunikation, kompetens och arbetsklimat. Den kan sammanfattas med att ska vara en organisation beredd till förändring som utför det den är mest lämpad för och utvärderar sin verksamhet. ska vara öppen och kommunicera på ett sådant sätt att en bred krets av utomstående kan tillgodogöra sig kunskap om bankens uppgifter och resultat. Banken ska ha professionella medarbetare med både hög spetskompetens och breda sakkunskaper samt stor förståelse för helhet och samband. Enligt visionen ska banken också ha ett gott arbetsklimat som motiverar och engagerar. ska vara en arbetsplats att vara stolt över, där varje medarbetare har och tar ett eget ansvar och tydligt ser sitt bidrag till bankens övergripande mål. Det ska gå att kombinera arbete och privatliv på ett bra sätt. Styrning av verksamhet interna verksamhetsstyrning bygger på en planeringskedja med en vision på lång sikt, strategiska mål på medellång sikt och en årlig verksamhetsplan som är kopplad till de strategiska målen och visionen. De strategiska målen är navet i planering och uppföljning. var de indelade i sju verksamhetsområden: penningpolitik, finansiell stabilitet, betalningssystem, sedlar och mynt, kapitalförvaltning, statistik och bankgemensamt. Det bankgemensamma området var vidare uppdelat i sex målområden: kommunikation, personal, IT, ledning och styrning, administrativt stöd och service samt resurser. För varje mål finns en eller flera indikatorer som tillsammans ska ge en bild av hur det går för på området. Indikatorerna fungerar också som ett underlag för diskussioner om inriktning och prioriteringar. är en decentraliserad organisation där avdelningscheferna ansvarar gentemot direktionen för styrning och kontroll av den egna verksamheten, dess effektivitet och riskhantering. På uppdrag av direktionen utför internrevisionsavdelningen en oberoende utvärdering av den operativa verksamhetens interna styrning och kontroll, riskhantering och ledningsprocesser. Verksamheten 2008 fortsatte arbetet med att uppnå målen i visionen och den strategiska planen genom att man bland annat anpassade den organisatoriska strukturen till verksamhetens behov. Ett antal mindre förändringar genomfördes för att säkra effektiva besluts- och beredningsprocesser samt rätt stöd och service internt. En ny enhet inom avdelningen för finansiell stabilitet enheten för låntagaranalys inrättades . Enhetens uppgift är att stärka operativa analysverksamhet genom att tydligare fokusera på låntagarstruktur och kreditrisker hos de svenska bankerna. skapades inom stabsavdelningen en funktion för regeluppföljning. Funktionen ska vara ett stöd för verksamheten när det gäller uppföljning av regler och bidra till en tydligare struktur i det interna regelverket. Införandet av funktionen innebär ingen förändring av andra stödfunktioners uppgifter. Serviceenheten och transport- och bevakningsenheten bildade en ny, gemensam enhet för bevakning och service inom den administrativa avdelningen. Sammanslagningen är en naturlig följd av de tidigare förändringar inom avdelningen som ledde till att de båda enheterna fick samma grunduppdrag och började hantera avtal med externa tjänsteleverantörer. IT-avdelningens nätverks- och säkerhetsenhet lades ned . Enhetens uppgifter fördelades på de återstående fem enheterna inom avdelningen för att organisationen skulle bli bättre anpassad till nya arbetsuppgifter inom verksamheten. Avdelningen för kapitalförvaltning fick två nya enheter back office-enheten och RIX-enheten. Enheterna bildades genom en uppdelning av enheten för affärsstöd och betalningsservice för att renodla ansvaret för arbete med två omfattande och verksamhetskritiska områden. En bred översyn av påbörjades . Översynen fokuserar på kapitalförvaltningens strategiska inriktning dels utifrån förslagen i utredningen om finansiella oberoende, dels mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter av centralbankernas tillgångsförvaltning. Detta innefattar bland annat att utreda principer för tillgångarnas sammansättning, inklusive omfattningen av valutarisk. Även formerna för den löpande förvaltningen av finansiella tillgångar ses över. Uppföljning arbetade aktivt med att följa visionen och den strategiska planen. Direktionen fick två uppföljningsrapporter som innehåller status för indikatorerna, de prioriterade handlingsplanerna och budgeten. Totalt användes 64 indikatorer verksamhetsplan. Av de som var möjliga att på något sätt utvärdera visade flertalet på ett godkänt resultat under första delen av året.