frsrdg · GX04RS4 · 2009-11-24 00:00:00 — Riksrevisorn erinrar om att det av revisionslagen framgår att inte ska granska i syfte att bedöma om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. Granskningen omfattar endast sådan information som följer av 38 § budgetla- gen. I revisionsberättelsen lämnas ibland vissa kommentarer. (2005/06:RRS20) kommenterades särskilt redovisningen av kostnaden för stängningen av . kommentar tog sikte på att det inte var någon myndighet som var redovisningsansvarig för förpliktelsen gällande . Berättelsen avslutas regelmässigt med konstaterandet att årsredovisningen har upprättats i enlighet med vad som stadgas i budgetlagen och att Riksrevi- sionen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. har tolkat sitt granskningsmandat beträffande årsredovis- ningen för staten på ett restriktivt sätt. Man granskar det som enligt budgetla- gen är årsredovisning för staten, dvs. resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Övrig information granskas inte på samma sätt. 2007 kom- pletterade man därför den årliga revisionen med en effektivitetsgranskning av några utvalda delar av Årsredovisning för staten 2006 (RiR 2007:13). Årsre- dovisningen granskades med avseende på uppföljning av de budgetpolitiska målen, prognosavvikelser för skatteintäkterna och ålderspensionssystemets ekonomi. konstaterade att det fanns vissa brister som handlade om transparens, konsistens och fullständighet. brukar mellan (se sammanställningen i avsnitt 6.3.5) besluta att lämna revisionsberättelsen som en redogörelse till . Inga motioner har väckts med anledning av redogörelsen med revisionsberättelse. har i sina betänkanden med anledning av årsredovisningen framhållit värdet av årsredovisningen och den stora mängd information som den innehåller. Årsredovisningen har successivt utvecklats och fördjupats sedan den introducerades . uttalat sig positivt om att informationskvaliteten i årsredovisningen kontinuer- ligt förbättras. Utskottet har framfört en lång rad synpunkter på redovisningen och framlagt önskemål om förtydliganden och förbättringar av redovisningen. Dessa önskemål har i huvudsak kunnat tillgodoses. Det sker därmed en successiv vidareutveckling av årsredovisningen för staten på ett antal områden där utskottet tidigare framfört synpunkter. Utskottet kommenterar också regelmässigt redovisningen av vilka myn- digheter som erhållit revisionsberättelser med invändning. konstaterade att den nuvarande ordningen innebär att det uppkommer tidsmässiga problem för att behandla årsredovisningen under vårriksdagen. Om årsredovisningen lämnas i samband med den ekonomiska vårpropositionen , innebär det att revisions- berättelsen måste lämnas till . Eventuella förslag från med anledning av revisionsberättelsen ska också avges . På såväl revisionsberättelsen som eventuella förslag från föreligger motionsrätt. Motionstiden löper maj/juni. konstaterade att eftersom det var EU-parlamentsval då gjort ett uppehåll och därför förlängt vårsessionen var det möjligt för att behandla årsredovisningen för staten . Ett normalt år, när inte gör något uppehåll för EU-parlamentsval, slutar vårriksdagen , konstaterade finansutskottet. Det torde i så fall finnas risk för att inte hinner behandla årsredovisningen för staten under vårriksda- gen. Detta kan framstå som ett misslyckande eftersom tidigare uttalat att årsredovisningen bör lämnas till senast i samband med den ekonomiska vårpropositionen så att hinner behandla årsredo- visningen . Sammanställning över när Årsredovisning för staten har behandlats av Fi30 (fp) Fi21 (m) Fi31 (kd) Debatt och beslut i har finansutskottet slutjusterat sitt betänkande med anledning av årsredovisningen för staten någon av (se sammanställningen ovan). Därigenom har debatt och beslut kunna äga rum mellan . under vårsessionen är vanligtvis mycket arbetsfyllda varför det skulle underlätta om detta ärende kunde avslutas något tidigare. Framför allt vore det önskvärt att denna beredning av årsredovisningen för staten avseende det närmast föregå- ende budgetåret alltid skulle kunna under vårsessionen även om den, som varit brukligt , avslutades . Fram t.o.m. granskades underlag till Årsredovisningen för staten av som ett led i regeringens kvalitetsgranskning av årsredovisningen innan den överlämnades till riksda- gen . Med den nya ordningen med som grans- kare sker granskningen av regeringens skrivelse i efterhand, dvs. efter det att redogörelsen lämnats till , varvid det tidsmässiga problemet upp- kommer i riksdagsbehandlingen. uppmärksammade detta i ett yttrande (yttr. 2000/01:FiU2y) till och föreslog att revisionsberättelse skulle lämnas direkt till fi- nansutskottet och inte till . Därmed skulle det inte bli någon mo- tionsrätt på granskningsutlåtandet. 2000/01:KU8, s. 21) delade finansutskottets uppfattning när det gäller överlämnandet av revisionsberättelse över årsredovisningen för staten. Regeringen lämnade en proposition med förslag till regelverk för (prop. 2001/02:190). Mot bakgrund av att det enligt riks- dagens riktlinjer är en uppgift för styrelsen att avge redogörelser och förslag till med anledning av revisionen av årsredovisningen föreslog re- geringen att revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten skulle läm- nas direkt till och inte till finansutskottet. Revisionsberättelsen ska lämnas till oavsett om styrelsen gör någon framställning till riksda- gen med anledning av berättelsen eller inte. 6.3.6 Förslag i delbetänkande ansåg i sitt delbetänkande (2008/09:URF1 s. 56) som lämnades till riksdagsstyrelsen att regeringen en gång , förslagsvis i Årsredovisning för staten, borde ha möjlighet att återkomma till med en summering och redovisning av om och hur de åtgärder som regeringen aviserat i skrivelser till hade genomförts. Om möjligt borde även en bedömning göras av resultatet av regeringens åtgärder. Utred- ningen lämnade dock inte något lagförslag om detta. Budgetlagen skulle kunna kompletteras i detta syfte. I 47 § anges att regeringen ska redo- visa för vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av Riks- revisionens iakttagelser. Denna redovisning har regeringen valt att lämna i budgetpropositionen. ställer sig i sitt yttrande över delbetänkande positiv till utredningens förslag i dessa delar. Regeringens rapportering behöver enligt kompletteras med en rapportering där får information om vilka resultat åtgärderna fått. En återkom- mande årlig rapportering bör därför fortsatt vara obligatorisk. I denna rappor- tering bör regeringen liksom nu återkommande redovisa resultat av åtgärder med anledning av iakttagelser till dess att ärendet kan anses vara slutbehandlat. () däremot ställer sig i sitt remiss- yttrande tveksamt till denna rapportering. Man är utifrån ett kostnads- och effektivitetsperspektiv inte övertygad om det lämpliga i utredningens förslag om att regeringen i Årsredovisning för staten samlat ska redovisa om och hur de åtgärder som regeringen aviserat i skrivelser till har genomförts. 6.3.7 Utredningens överväganden och förslag Den beredningsprocess som går igenom för att hantera Årsredovis- ning för staten börjar och pågår fram till vår- sessionens sista dagar. Att processen blir utdragen beror i första hand inte på ärendets innehåll och omfattning utan på att olika tidsfrister ska hållas. Utred- ningen har att överväga olika förslag för att se till att denna process kan avslu- tas något tidigare. Det är önskvärt att hinner ta ställning till årsre- dovisningen för det senaste budgetåret under vårsessionen. Detta bör vara möjligt även om sessionen skulle komma att avslutas . En möjlighet är att försöka tidigarelägga hela processen. Enligt budgetla- gen ska regeringen redovisa statsbudgetens preliminära utfall senast efter budgetåret och senast ska en årsredovisning för staten lämnas till . läggs årsredovisningen fram . Det är en avsevärd tidigareläggning jämfört med när de första årsredovisningarna lämnades. Det går sannolikt inte att pressa ihop arbetet med att sammanställa årsredovisningen särskilt mycket till. Myndigheternas årsredovisningar ska vara klara till och därefter har Riksrevi- sionen en månad på sig att granska dem. Det borde dock vara möjligt att fastställa att årsredovisningen för staten ska lämnas till och att reglera detta i budgetlagen. En annan möjlighet att snabba på beredningen vore att försöka korta några av de frister som ingår i processen. Årsredovisningen är ett viktigt dokument för och innehåller nödvändig information för att man ska kunna analysera den statliga verksamheten. Den utgör därmed ett värdefullt underlag för den politiska debatten. Man bör därför inte försöka förkorta motionstiden med anledning av årsredovisningen för staten eller alltför kraftigt begränsa finansutskottets beredningsarbete. I det senare måste även ingå utrymme för att kunna låta andra berörda utskott få tillfälle att yttra sig om frågor i årsre- dovisningen som särskilt berör dessa utskott. Möjligheterna att väcka motio- ner med anledning av redogörelsen från med Riksre- visionens revisionsberättelse har däremot aldrig utnyttjats sedan denna möj- lighet infördes . var det inte möjligt att väcka sådana mo- tioner eftersom granskningen ägde rum innan årsredovisningen lämnades till . Att avskaffa motionsrätten eller begränsa den för endast en av de redogörelser som lämnas till skulle kräva en särskild reglering i riksdagsordningen. Det är enligt utredningens uppfattning inte lämpligt att införa en sådan reglering i riksdagsordningen. En tredje möjlighet är, som finansutskottet föreslog (2000/01:FiU2y) och (2000/01:KU8 s. 21) ställde sig bakom, att lämnar skrivelsen direkt till finansutskottet. Reger- ingen valde i proposition 2001/02:190 om att inte följa detta förslag med hänvisning till att det var styrelsens uppgift att kunna lämna framställningar och redogörelser till . Om Riksdagsstyrelsen och väljer att följa utredningens förslag i delbetänkandet (2008/09:URF1) att avskaffa styrelsen bortfaller detta argument. Enligt Riks- revisionsutredningens förslag ska den ansvarige riksrevisorn inte längre läm- na revisionsberättelsen till styrelsen. Det är alltså möjligt att föreslå att revi- sionsberättelsen i stället lämnas direkt till finansutskottet. Om således Årsredovisning för staten lämnas och Riks- revisionens revisionsberättelse lämnas direkt till finansutskottet behöver inte finansutskottet avvakta med sitt ställningstagande till dess motionstiden med anledning av revisionsberättelsen gått ut. kan sannolikt fatta beslut och slutjustera sitt betänkande under senare delen av maj i stället för i . Därigenom skulle beslut kunna fattas motsva- rande antal dagar tidigare och med största sannolikhet alltid hinnas med under vårsession. Utredningen föreslår mot bakgrund härav att 11 § revisionslagen ändras så att revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten ska lämnas till finansutskott i stället för till . Änd- ringen föreslås träda i kraft . Regeringens rapportering i Årsredovisning för staten När det gäller förslaget i delbetänkande att utvidga regeringens rapportering i Årsredovisning för staten finns det anledning för utredningen att vidhålla att regeringen bör återkomma och redovisa åtgärder- na med anledning av granskningar som regeringen aviserat i skrivelser till och redovisa om och hur dessa åtgärder har genom- förts. Den tid som regeringen har på sig för att lämna skrivelsen är förhållan- devis kort. Det är därför sannolikt att flera åtgärder inte hinner utvecklas närmare i respektive skrivelse. För är det därför av intresse att veta om de aviserade åtgärderna blivit genomförda på det sätt som regeringen aviserat. I varje fall bör regeringen en gång redovisa vad som skett sedan sist till dess att ärendet kan anses slutbehandlat. Kammarrätten i ifrågasätter i sitt remissyttrande över utred- ningens delbetänkande värdet av att regeringen ska yttra sig över Riksrevisio- nens årliga rapport. Utredningen har i avsnitt 6.2 tagit upp den årliga rappor- ten och hanteringen av den. Utredningen föreslår där att den årliga rapporten inte ska lämnas till regeringen. Det innebär att regeringen befrias från uppgif- ten att yttra sig över den årliga rapporten. Den kan använda motsvarande resurser till att i stället lämna en samlad redovisning i Årsredovisning för staten över vilka åtgärder som vidtagits med anledning av granskningsrapporter. Utredningen föreslår att 37 § budgetlagen kompletteras i dessa avseenden. säger följande i sitt remissvar angående utredningens förslag att alla granskningsrapporter bör besvaras med en skrivelse från reger- ingen: har således att räkna med ett inte oväsentligt antal mycket kortfattade skrivelser i vilka regeringen endast anger att den inte, eller i vart fall inte för tillfället, avser att vidta någon åtgärd med anledning av rappor- ten. Om regeringen inte avser att vidta några åtgärder med anledning av en granskningsrapport behöver regeringen inte heller återkomma i Årsredovis- ning för staten med någon redovisning av vilka åtgärder som vidtagits. Ären- det är i detta fall avslutat i och med att skrivelsen med anledning av gransk- ningsrapporten har lämnats till . Utredningen föreslår förändringar i lagen (1996:1059) om statsbudgeten, lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen (2002:1023) med instruktion för . Vidare föreslår utredningen en ändring av det förslag till ändring av riksdagsordningen 3 kap. 14b § som utredningen lämnade i sitt delbetänkande (2008/09:URF1). För- slagen förutsätts träda i kraft . Enligt vad utredningen erfarit är det riksdagsstyrelsens avsikt att samordna de här framlagda försla- gen med dem som utredningen föreslog i delbetänkandet . Utred- ningen föreslår mot bakgrund härav att samtliga förslag ska träda i kraft . De ekonomiska effekterna av utredningens förslag är försumbara. 1 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 3 kap. 14 b § Av utredningens tidigare förslag (2008/09:URF1) till ändring av 9 § lagen om revision av statlig verksamhet framgår att granskningsrapporterna över effek- tivitetsrevisionen ska lämnas till . tar emot rapporterna och svarar för att de lämnas vidare till regeringen. I sam- band med detta ska kammarkansliet underrätta berört utskott om gransknings- rapporten. Kammarkansliet avgör vilket utskott som ska underrättas med tillämpning av reglerna om ärendefördelningen mellan utskotten i 4 kap. riksdagsordningen. 2 Förslaget till lag om ändring i lagen om statsbudgeten I bestämmelsen regleras att regeringen ska lämna en årsredovisning för staten . Årsredovisningen ska lämnas till . Bestämmel- sen innebär en ändring av när årsredovisningen ska lämnas i förhållande till vad som anges i 37 och 38 §§ lagen om statsbudgeten. Vad gäller inne- hållet i årsredovisningen innebär bestämmelsen att den utöver vad som gäller ska innehålla en samlad redovisning över vilka åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av iakttagelser avseende effektivi- tetsrevisionen och den årliga revisionen. Bestämmelsen innebär att regeringen ska lämna en skrivelse för varje gransk- ningsrapport över effektivitetsrevisionen. Om regeringen avser att åtgärda iakttagelserna i flera granskningsrapporter på ett likartat sätt eller med gene- rella åtgärder och skrivelserna har samma utskott som mottagare, kan det dock vara naturligt att sammanföra redovisningarna av åtgärderna i en och samma skrivelse. 3 Förslaget till lag om ändring i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. I bestämmelsen anges bl.a. vad effektivitetsrevisionen huvudsakligen ska inriktas på. Huvudinriktningen ska vara granskning av hushållning, resursut- nyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Med hushållning avses i vilken 2008/09:URF3 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTARER utsträckning åtgärder har vidtagits för att hålla nere kostnaderna i den grans- kade verksamheten och med resursutnyttjande avses förhållandet mellan nedlagda resurser och uppnådda resultat. Med måluppfyllelse avses förhål- landet mellan avsedda och uppnådda resultat. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 3.9. I bestämmelsen anges att revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten ska lämnas både till regeringen och till finansutskott. 4 Förslaget till lag om ändring i lagen med instruktion för I bestämmelsen anges att de viktigaste iakttagelserna ska samlas i en årlig rapport. Därigenom överensstämmer bestämmelsen med vad som anges i 12 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Vidare framgår att riksreviso- rerna ska besluta gemensamt om årsredovisningen för . I övrigt gäller samma beslutsordning som . I paragrafen har tagits in en bestämmelse om att ska besluta om inriktningen av det internationella utvecklingssamarbetet efter att ha sam- rått med (Sida). En redogö- relse för samrådet bör lämnas i årsredovisningen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7.1. Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 14 b §, av följande lydelse. Kammarkansliet lämnar riksrevi- sorernas granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen till regeringen. Kammarkansliet meddelar utskotten om rapporterna. Denna lag träder i kraft . Regeringen ska lämna en skrivelse till för varje gransknings- rapport över effektivitetsrevisionen som kammarkansli läm- nar till regeringen. I skrivelsen ska regeringen redovisa för vilka åtgärder regeringen har vidta- git eller avser att vidta med anled- ning av iakttagelser. Om regeringen har vidtagit eller avser att vidta likartade åtgärder på grund av iakttagelserna i flera granskningsrapporter kan dock regeringen lämna en skrivelse som omfattar flera granskningsrapporter till . Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1059) om statsbudgeten dels att 38 § ska upphöra att gälla, dels att 37 och 47 §§ ska ha följande lydelse. året skall regeringen för getåret ska regeringen lämna en årsredovisning för staten till riksda- väsentliga skillnader mellan budgete- rade belopp och det preliminära innehålla det slutliga utfallet på stats- inkomsttitlar och anslag. skillnader mellan budgeterade belopp och det preliminära utfallet. I årsredovisningen ska en samlad redovisning lämnas över vilka åtgär- der regeringen vidtagit med anled- ning av iakttagelser. Regeringen skall redovisa för vilka åtgärder reger- ingen vidtagit med anledning av iakttagelser. 45 Senaste lydelse 2002:1034. Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har mottagit rap- porten. Denna lag träder i kraft Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet att 4 och 11 §§ ska ha följande lydelse. Den granskning som avses i 2 § skall främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitets- revision). Resultatet av granskningen skall, om den inte avsett endast förbere- dande åtgärder, redovisas i en granskningsrapport. Den granskning som avses i 2 § ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitets- revision). Effektivitetsrevisionen ska huvud- sakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, mål- uppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insat- ser för att nå avsedda resultat. Resultatet av granskningen ska, om den inte avsett endast förbere- dande åtgärder, redovisas i en granskningsrapport. visningen för staten skall lämnas till visningen för staten ska lämnas till sen skall lämnas senast en månad Berättelsen ska lämnas senast efter den dag då årsredovisningen en månad efter den dag då årsredo- visningen lämnats till . Denna lag träder i kraft . ska bedriva inter- nationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad har be- slutat. Inriktningen av det internatio- nella utvecklingssamarbetet ska beslutas av efter samråd med Styrelsen för internatio- nellt utvecklingssamarbete (Sida).Riksrevisorernas beslut om gransk- ningens huvudsakliga inriktning ska redovisas i en granskningsplan.Av 12 § lagen (2002:1022) om re- vision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste iakttagel- serna vid effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen ska samlas i en årlig rapport. Den rapporten beslutar riksrevisorerna gemensamt.Riksrevisorerna beslutar gemen- samt om årsredovisningen för Riks- revisionen. Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1023) med instruktion för Riks- revisionen att 4 och 22 §§ ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Riksrevisorerna beslutar gemensamt om fördelningen av granskningsområden Riksrevisorerna beslutar inom sina Riksrevisorerna beslutar inom sina ken huvudsaklig inriktning gransk- ken huvudsaklig inriktning gransk- ningen skall ha. ningen ska ha. nan samråda med varandra. samråda med varandra. Riksrevisorerna beslutar var för sig i sina granskningsärenden. En riksrevi- sor får uppdra åt en tjänsteman vid att i riksrevisorns ställe avgöra granskningsärenden. Riksrevisorernas beslut om gransk- ningens huvudsakliga inriktning skall redovisas i en granskningsplan. Av 12 § lagen (2002:1022) om re- vision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste gransk- ningsärendena skall samlas i en årlig rapport. Den rapporten beslutar riks- revisorerna gemensamt. 22 §47 skall bedriva inter- nationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad har be- slutat. 46Senaste lydelse 2007:88. 47Senaste lydelse 2006:1003. får även i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra upp- drag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. får ta betalt för sådana uppdrag och tjänster som avses i andra stycket. bestämmer avgifternas storlek. Denna lag träder i kraft . Seminarium: Vad ska granska? anordnade Riksrevisionsutred- ningen ett offentligt seminarium i Förstakammarsalen på temat Vad ska Riks- revisionen granska? Seminariet behandlade fem huvudfrågor. Varje fråge- ställning inleddes med korta anföranden som åtföljdes av frågor och diskus- sion. Ca 140 personer deltog i seminariet. Programmet hade följande utseen- de. ordförande (). Vad vill granska? presenterar sin granskningsplan . Vad är viktigt för att granska? Riksdagsledamöterna () och (). Vad är värt att granska? Företrädare för ger sin syn på effektivi- tetsgranskningar. Vad borde revisionen granska? Två forskare ger sin syn på effektivitetsrevisionen. Docent och forskare , . Vem granskar granskarna? Två perspektiv: och massmedia. , och docent , företagseko- nomiska institutionen, . 2008/09:URF3 BILAGA 2 SEMINARIUM: VAD SKA GRANSKA? : Jag vill hälsa alla välkomna till seminariet. Vi är glada över att så många har kommit hit och visar intresse för dessa frågor. har på uppdrag av riksdagsstyrelsen uppgiften att utveckla och se över reformen i syfte att stärka den. Vi är en parla- mentarisk utredning med nio ledamöter från alla partier. Vi lämnade ett delbe- tänkande till riksdagsstyrelsen, som en del av er säkert redan vet. I korta drag föreslår vi till riksdagsstyrelsen att granskningsrapporterna ska lämnas till , som sedan skickar dem vidare till regeringen. När re- geringen har sagt sitt ska och utskotten ta ställning till de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av granskningarna.