frsrdg · GX04RS4 · 2009-11-24 00:00:00 — De rapporter som föranlett utskotten att kalla till sig riksrevisorerna har nämligen varit sådana som styrelsen valt att göra framställningar om till . Endast fyra gånger har riksrevisorerna inbjudits till utskott för att redogöra för granskningar som föranlett styrelsen att lämna en redogörelse till . Fram t.o.m. hade utskotten i tretton av dessa ärenden kom- pletterat beredningen med att kalla till sig företrädare för regeringen eller den berörda myndigheten. Det är framför allt fyra utskott (SfU, SoU, NU och AU), som arbetat på detta sätt. Sex utskott har kallat på riksrevisorerna endast vardera . Övriga utskott har aldrig bjudit in en riksrevisor att presentera en granskning. Det ska sägas att dessa utskott inte heller har berörts av särskilt många granskningar eller framställningar. Granskningarna är mycket ojämnt fördelade på utskotten. 2008/09:URF1 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR GRANSKNINGSRAPPORTER, FRAMSTÄLLNINGAR OCH UTFRÅGNINGAR FÖRDELADE PÅ UTSKOTT LU/BoU/CU Det har aldrig anordnats en offentlig utfrågning i med anledning av en effektivitetsgranskning från . höll dock en utfrågning med finansminister om det finans- politiska ramverket, som behandlats i ett antal effektivitetsgranskningar. Det främsta skälet till att utfrågningen hölls var dock en rapport från finanspoli- . 4.4 Regeringens rapportering till granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen ska lämnas till regeringen. I budgetlagen stadgas att regeringen ska redovisa för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av Riksrevi- sionens iakttagelser. Granskningarna av den statliga verksamheten har i de flesta fall omfattat både regeringen och den eller de statliga myndigheter, statligt ägda bolag eller av 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR staten bildade stiftelser som svarar för verksamheten. De iakttagelser Riksre- visionen gör och de slutsatser som dras av granskningen utmynnar oftast i att lämnar en eller flera rekommendationer. Rekommendationerna riktar sig till såväl regeringen som övriga granskade organisationer. Ungefär en tredjedel av granskningsrapporterna publicerade fram t.o.m. innehåller rekommendationer som är riktade enbart till regeringen. I ytterligare drygt hälften av rapporterna är rekommendationerna riktade både till regeringen och till en eller flera myndigheter, bolag eller stiftelser. I ett mindre antal granskningar adresseras rekommendationerna enbart till de myndigheter, bolag eller stiftelser som omfattats av granskning- en. Två rapporter innehåller inga rekommendationer alls. har lämnat rekommendationer även till , alternativt velat göra uppmärksam på vad som behöver övervägas. uttalanden med anledning av regeringens redovisning betonade tidigt vikten av att regeringen utförligt redovisar och kommenterar revisionens iakttagelser för (bet. 2002/03:FiU20 s. 117). Sådana redovisningar utgör bl.a. viktiga underlag för riksdagsutskotten i deras arbete med uppföljning och utvärdering. Enligt finansutskottets mening borde denna redogörelse ge en både samlad och fyllig bild av regeringens åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser. Ett naturligt sätt vore enligt utskottet att lämna redovisningen i form av en skrivelse till , men utskottet nämnde att den också kan lämnas i årsredovisningen för staten eller budgetpropositionen. Regeringen valde att lämna denna redogörelse en gång i budgetpro- positionen. redovisade i sitt betänkande 2005/06:FiU15 syn- punkter på regeringens redovisningar av rapporterna och deras effekter. Fi- nansutskottet ansåg att det kan vara svårt att utifrån regeringens redogörelse i budgetpropositionen avgöra huruvida ett granskningsärende anses som slut- behandlat. Det kan även vara svårt att avgöra vilket tidsperspektiv som reger- ingen tänker sig för olika åtgärder. De åtgärder regeringen åberopat med anledning av granskning är i allmänhet i form av ett pågåen- de, alternativt kommande, arbete/utredning/översyn. ansåg att någon form av klargörande skrivning i budgetpropositionen om att regeringen anser att ett visst granskningsärende är färdigbehandlat vore värdefullt. För pågående eller kommande arbeten borde i möjligaste mån en tidsram anges. Utskottet förväntade sig att regeringen i kommande års budgetproposition skulle förtydliga redogörelsen i dessa avseenden. Regeringens redovisning av vidtagna åtgärder Regeringen redovisar åtgärder med anledning av iakttagelser dels i budgetpropositionen, dels i skrivelsen Årsredovisning för staten. I den senare kommenteras revisionsberättelserna från den årliga revisionen. 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR 1 i budgetpropositionen inriktas redogörelsen på iakttagelser och åtgärder av större vikt som rör budget-, effektivitets- eller kontrollaspekter. Under respek- tive utgiftsområde och politikområdesavsnitt kommenteras vidare den granskning som berör respektive politikområde. Regeringen refererar samtli- ga granskningsrapporter som publicerats sedan den föregående budgetpropo- sitionen. Även flera av tidigare års granskningar kommenteras. Riksrevisio- nens rapporter publiceras löpande . En tredjedel av granskningsrapporter publiceras samt en tredjedel . Vid regeringens första behandling av rapporterna i budgetpro- positionen har granskningsresultaten varit kända för regeringen mellan och . Förutom att granskningsrapporternas slutsatser refereras beskriver reger- ingen i de flesta fall någon form av åtgärd som vidtagits för att komma till rätta med problemet. Regeringen påpekar att då det ofta tar tid att överväga och vidta relevanta åtgärder kan redogörelsen komma att omfatta, inte bara årets lämnade granskningsrapporter och revisionsberättelser, utan också sådana . I volym 1 av budgetpropositionen angav regeringen att 67 granskningsrapporter är slutbehandlade. De utgjorde tre fjärdedelar av de totalt 90 rapporter som publicerat . Ingen av de granskningsrapporter som publicerades angavs som slutbehandlad. När ett granskningsärende i budgetpropositionen anges som slutbehandlat hänvisar regeringen till ett regeringsbeslut av något slag. hänvisas till budgetpropositionen, dvs. de kommentarer och den redovisning av vidtagna åtgärder som regeringen har lämnat där. I de flesta fall rör det sig om redovisningen i den budgetproposition där regeringen första gången redo- gjorde för och kommenterade granskningen. Det näst vanligaste beslut som regeringen hänvisar till är att granskningen lagts till handlingarna. Ett datum för detta beslut finns i så fall angivet. kombineras hänvisningen till en budgetproposition med ett regeringsbeslut om utredningsdirektiv eller re- gleringsbrev. genomförde (2006/07:KU10) en uppfölj- ning av hur regeringen återrapporterat till med anledning av Riks- revisionens iakttagelser. I en promemoria från till kon- staterades att den valda ordningen i stort sett fungerar väl, men man hänvisa- de också till att det pågår ett ständigt arbete med att förbättra redovisningen. ställningstagande med anledning av redovisningen övervägs enligt promemorian noga och tillsammans med den egna uppföljningen utgör det en viktig utgångspunkt för den framtida redovisningen. konstaterade att det i budgetpropositionen skett en förbättring jämfört . saknas dock fortfa- rande redovisning av planerade eller vidtagna åtgärder eller av regeringens 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR inställning i övrigt till rekommendationer. Konstitutionsut- skottet förutsatte att sådana brister kommer att uppmärksammas i det fortsatta arbetet med redovisningarna till som omnämns i Finansdeparte- mentets promemoria. granskning föranledde inte något uttalande i övrigt från utskottet. hantering av regeringens uppföljningar konstaterade att regeringen successivt fördjupat redovisningen i budgetpropositionen av åtgärder föranledda av Riksrevisio- nens iakttagelser. Totalt hade lämnat 23 granskningsrapporter inom effektivitetsrevision sedan förra årets budgetpro- position. Samtliga dessa refererades i budgetpropositionen. För drygt hälften av rapporterna hade regeringen redovisat åtgärder för en större del av Riksre- visionens förslag. För en av det senaste årets granskningsrapporter saknades dock regeringens beskrivning av åtgärder helt. För övrigt konstaterade utskottet att livslängden på granskningsrapporterna sett i ett åtgärdsperspektiv i allmänhet är längre än . En stor del av föregående års granskningar nämns och kommenteras också i flera budget- propositioner. Det är också i kommentarerna till några av de tidigare gransk- ningsrapporterna som regeringens svar på rekommendationer är mest tydliga och konkreta. I budgetpropositionen skrev regeringen att redogörelsen under rubriken kan komma att omfatta inte bara lämnade granskningsrapporter och revisionsberät- telser utan också sådana . Detta är enligt finansutskottets be- dömning rimligt med tanke på att många av de problemområden som upp- märksammas av kräver tid att åtgärda. betänkande 2007/08:FiU8 Som svar på finansutskottets önskemål om en ökad tydlighet från regeringens sida när en viss granskningsrapport anses färdigbehandlad av regeringen angavs 67 rapporter som slutbehandlade i volym 1 i budgetpropositionen . Av dessa hade 22 granskningsrapporter lagts till handlingarna, 37 hän- visats till en budgetproposition, åtta hänvisats till regeringsbeslut (beslut om regleringsbrev eller utredningsdirektiv) och en hänvisats till en annan propo- sition. När det gäller pågående eller kommande arbeten är strävan enligt regeringen att i möjligaste mån ange en tidsram. Utskottet välkomnade reger- ingens tydligare redovisning av om en granskningsrapport är färdigbehandlad eller inte. uppföljning av de slutbehandlade rapporterna konstaterar i sin uppföljning att regeringens redo- visning i budgetpropositionen är en viktig källa till information för uppfölj- ningen. Ett granskningsärende som från regeringens sida anses vara slutbe- 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR handlat skulle kunna ses som en signal till både och om att regeringen nu har vidtagit de åtgärder som regeringen bedömt vara relevanta i förhållande till granskningsrapporten. konstaterar att det stora antalet slutbehandlade granskningar angivna i den senaste bud- getpropositionen inte hade medgett en uppföljning av vad som hänt i den granskade verksamheten. För att få en uppfattning om hur regeringen har hanterat ärendena och vilka åtgärder som kan spåras genom regeringens redo- visning har gått igenom samtliga slutbehandlade ärenden. Hänvisning till endast budgetproposition (37 ärenden) genomgång visar att i hälften av de 37 ärenden där regering- en hänvisar till en budgetproposition har regeringen också kommenterat granskningen i denna och då också endast i denna proposition. Med kom- menterat menar att regeringen har angett planerade eller vid- tagna åtgärder eller i övrigt kommenterat resultaten, dvs. inte enbart återgett iakttagelser och slutsatser. I tre fall har regeringen kommenterat granskningen enbart i en annan bud- getproposition än den som regeringen formellt har hänvisat till i volym 1. I fem fall har regeringen återkommit till granskningen i en senare budget- proposition än den man hänvisat till i volym 1. I den senare propositionen har då ny eller kompletterande information redovisats om åtgärder eller resultat som en följd av granskningen. I nio fall har regeringen inte kommenterat granskningen i någon budgetproposition, trots en uttrycklig hänvisning i volym 1. Hänvisning till regeringsbeslut, regleringsbrev, direktiv eller ny proposition (8 ärenden) I åtta fall har regeringen hänvisat till regeringsbeslut såsom regleringsbrev, direktiv eller ny proposition ibland i kombination med en hänvisning till budgetproposition. till handlingarna (22 ärenden) Ett vanligt beslut är att regeringen enbart hänvisar till ett datum då ärendet lagts till handlingarna. I uppföljning har man inte i något av dessa 22 fall kunnat utläsa om angivet datum refererar till någon åtgärd eller något beslut, varken i volym 1 i budgetpropositionen eller under något ut- giftsområde. Sett utifrån det angivna datumet för ad acta-beslutet har gransk- ningar i fem fall lagts till handlingarna innan regeringen formellt har kom- menterat granskningen i budgetpropositionen. Fyra granskningar är lagda till handlingarna utan att regeringen vare sig har redovisat några åtgärder eller kommenterat granskningen i någon budgetproposition. I fem fall har gransk- ningen lagts till handlingarna innan har fattat beslut om styrelsens framställning eller redogörelse. Vad gäller en av dessa granskningar beslutade 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR om bifall till framställningen. I två av de fem fallen är granskning- en lagd till handlingarna före behandlingen i budgetpropositionen och innan fattat sitt beslut. uppföljning visar att regeringen i ett femtontal fall, där enbart ett ad acta-beslut anges, har kommenterat granskningen i någon eller flera budgetpropositioner. har regeringen i dessa fall också vidtagit konkreta åtgärder där det finns regeringsbeslut eller dokument som hade varit möjliga att hänvisa till. Under utgiftsområde bedöms ytterligare rapporter vara slutbehandlade Som framgått har regeringen angett att 67 granskningsrapporter är slut- behandlade. Vid genomgång fann man ytterligare två rappor- ter som regeringen i sina kommentarer under relevant utgiftsområde angett vara slutbehandlade. I ytterligare två fall uttrycker regeringen i sina kommen- tarer under utgiftsområde att granskningsresultaten har tagits om hand. I det ena fallet bedömer regeringen att granskningen inte föranleder några andra åtgärder än vad som redovisats i budgetpropositionen . I det andra fallet bedömer regeringen att rapporten har beaktats. Ingen av dessa fyra rapporter återfinns bland de rapporter som formellt anges som slutbehandlade i volym 1. Riksrevisorernas slutsatser med anledning av regeringens återrapportering I kommenterade riksrevisorerna hur deras granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen tagits om hand av regeringen och berörda myndigheter. Riksrevisorernas allmänna intryck är att granskningar ger upphov till en mängd åtgärder i den statliga verksamheten. noterade man att problem kvarstår efter granskningen. Vissa viktiga iakttagelser och slutsatser som riksrevisorerna presenterat har ännu inte gett några tydliga avtryck i verksamheten. Riksrevisorerna betonar behovet av att regeringen utvecklar sin rapporte- ring till av hur granskningsresultaten tas om hand. Man ser behov av förändringar i främst tre avseenden. -En mer sammanhållen redovisning av regeringens vidtagna eller planerade åtgärder. -En tydligare angivelse av på vilka grunder regeringen anger en gransk- ningsrapport som slutbehandlad. Regeringen anger i budgetpropositionen att ett stort antal av granskningsrapporter är slut- behandlade. Riksrevisorerna har emellertid svårt att förstå på vilka grunder ett revisionsärende är avslutat och vilka beslut som regeringen hänvisar till. Regeringen har i flera fall angett att ett granskningsärende lagts till hand- lingarna (ad acta) innan det formellt har kommenterats i budgetpropositio- nen. I ytterligare något fall har granskningen lagts till handlingarna innan har fattat beslut om styrelsens framställning eller redogörelse. 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR ett sådant fall beslutade att bifalla framställningen. I några fall är hänvisningarna felaktiga. -Krav på rapportering från myndigheter till regeringen när det gäller åtgär- der med anledning av granskningsrapporter. Riksrevisorerna erinrar om att enligt myndighetsförordningen ska en myndighet, om den fått en invänd- ning i revisionsberättelsen över årsredovisningen, inom en månad redovisa för regeringen vilka åtgärder den vidtagit eller avser att vidta med anled- ning av denna. Något motsvarande krav finns inte vad gäller gransknings- rapporter från effektivitetsrevisionen. Riksrevisorerna menar att ett sådant krav, anpassat till effektivitetsrevisionen, skulle ge regeringen möjlighet att snabbare än få kännedom om vilka åtgärder en myndighet vidtagit. Det skulle också göra det möjligt för regeringen att förbättra sin redovisning till . Riksrevisorerna diskuterar i uppföljningsrapporten även behovet av att ut- veckla sin egen verksamhet. 4.5 Utredningens slutsatser och förslag kring hanteringen av effektivitetsgranskningar Utredningens förslag: Riksrevisorerna ska lämna sina effektivitetsgransk- ningar direkt till . Kammarkansliet svarar för att lämna dem vidare till regeringen för yttrande. Berört utskott underrättas om att granskningsrap- porten inkommit. Regeringen redovisar till i en skrivelse för varje granskningsrapport vilka åtgärder man vidtagit eller plane- rar att vidta med anledning av granskningen. Därefter tar ställning till om de åtgärder regeringen redovisat är tillräckliga. Utskottet har möjlighet att kalla till sig den ansvariga riksrevisorn för att redogöra för granskningen och för att svara på frågor. Vidare bör företrädare för regeringen och berörda myndigheter kunna kallas till utskottet för att ge sin syn på granskningen. Dessa utfrågningar kan genomföras antingen när granskningsrapporten publi- ceras eller efter det att regeringen lämnat sin redogörelse till . Styrelsens hantering av effektivitetsgranskningarna Riksrevisorerna lämnar sina effektivitetsgranskningar till regeringen och pre- senterar dem för . Styrelsen är ett politiskt organ med representanter för alla partier i som tar ställning till hur Riksrevi- sionens granskningar ska hanteras gentemot . Styrelsen kan välja att lägga granskningsrapporten till handlingarna. Då ger den inte upphov till något riksdagsärende. Styrelsen kan också föreslå att tar ställning och fattar ett visst beslut med anledning av granskningen. Styrelsen lämnar då en framställning till . Styrelsen kan då välja att ta fasta på hela eller 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR vissa delar av riksrevisorernas granskningar. Styrelsen har oftast varit enig i sina beslut med anledning av rapporterna. Styrelsen kan också välja att över- lämna granskningen till utan något förslag till beslut. Det innebär att styrelsen lämnar information i form av en redogörelse till . Riks- dagen förväntas i dessa fall inte fatta något beslut med anledning av gransk- ningen utan endast ta del av informationen samt lägga den till handlingarna. Styrelsen har lagt tyngdpunkten i sitt arbete på ett annat sätt än som var tänkt enligt förarbetena till lagstiftningen om styrelsen. Styrelsen har varit mer aktiv än förutsett när det gäller att ta ställning till granskningsresultaten. Styrelsen har ägnat en stor del av sin tid åt att följa granskningsverksamheten och att ta ställning till om granskningsrapporterna ska läggas till handlingarna eller bör föranleda en framställning eller redogörelse till . Som framgått har styrelsen i stor utsträckning utnyttjat sin initiativrätt att lägga förslag till . Av de 120 granskningar som riksrevisorerna beslutat om fr.o.m. t.o.m. har styrelsen beslutat att lämna 58 framställningar och 36 redogörelser till . Därmed har av granskningarna blivit riksdagsärenden som har att ta ställning till. Styrelsen har i framställningarna i huvudsak ställt sig bakom riksreviso- rernas förslag. Utskottens hantering av effektivitetsgranskningarna Eftersom riksrevisorerna också har lämnat rapporterna vidare till regeringen och eventuellt berörda myndigheter har utskotten i ofta avvaktat med att ta ställning hur framställningen eller redogörelsen ska hanteras till dess att regeringen har redovisat vilka åtgärder man vidtagit med anledning av granskningen. Regeringen har dock valt att lämna denna redogörelse en- dast en gång i budgetpropositionen, vilket har inneburit att det ibland gått mellan att rapporten publicerats och att kunnat ta ställ- ning till vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av granskningen. Några utskott har därför valt att försöka behandla granskningarna så snart som möj- ligt. Detta innebär att man inte har kunnat ta del av regeringens redogörelse i budgetpropositionen. Å andra sidan har man ibland kunnat inhämta informa- tion under hand om vilka åtgärder regeringen vidtagit eller avser att vidta. I synnerhet redogörelser från som inte innehåller några konkreta förslag har hanterats på detta sätt, dvs. utan att avvakta regeringens redogörelse, och därefter lagts till handlingarna. När man gjort på detta sätt kan man ha fått hantera ärendet två gånger, dels när det hamnar på bord i form av ett ärende från styrelsen, en framställning eller en redogörelse, dels när regeringen redovisar för i budgetpropositionen vad den gjort eller avser att göra med anledning av granskningen. Det vanligaste har nog varit att man över huvud taget inte har kommenterat redovisningen i budgetpropositionen. I några fall, vid elva till- fällen, har gjort särskilda tillkännagivanden till regeringen med anledning av en framställning. Då har ärendet återkommit till i någon form vid ytterligare ett tillfälle. I övriga fall har framställningar avsla- 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR gits och redogörelser lagts till handlingarna, dvs. det har inte funnits anled- ning för att föreslå att regeringen vidtar någon åtgärd med anled- ning av styrelsens ställningstagande till effektivitetsgranskningen. Utredningen anser att man inte behöver tolka de många avslagen på styrel- sens förslag som ett mått på hur framgångsrik varit i revisio- nellt hänseende. Däremot måste man konstatera att samspelet i detta hänseen- de mellan och fungerar mindre bra. Vilket syfte tjänar det att sänder ett stort antal framställningar till och utskotten när dessa i fyra fall av fem väljer att avsluta ärendet med att avslå förslagen? Samma fråga kan ställas för de redogörelser som lämnas och som regelmässigt läggs till handlingarna utan vidare åtgärd. Man kan hävda att genom granskningarna får värdefull information om olika delar av den statliga verksamheten och kan använda denna som under- lag för det politiska arbetet. Hur tar del av denna information och vilket intresse finns i för denna information? Det är relativt vanligt att en riksrevisor bjuds in till utskotten när styrelsen valt att besluta om att lämna en framställning till . Framställningar- na innehåller ett ställningstagande av styrelsen med förslag till riksdagsbeslut och de föranleder också motionsrätt. inbjöds en riksrevisor att redogöra för sin granskning för utskotten med anledning av styrelsens framställningar. Styrelsen tar självständigt ställ- ning till granskningsrapporterna och kan lägga förslag om vilket beslut riks- dagen bör fatta med anledning av granskningen. Förslaget bygger på gransk- ningen men behöver inte överensstämma med riksrevisorernas rekommenda- tioner i granskningsrapporten. Styrelsens roll är att dra de politiska slutsatser- na av granskningsresultaten. Trots detta är det regelmässigt riksrevisorerna som inbjuds att föredra ärendet i det berörda utskottet. Sannolikt anser utskot- ten att det är riksrevisorerna som besitter den största sakkunskapen i ärendet och därför är bäst skickade att kommentera granskningen i utskottet och be- svara eventuella frågor. Det var främst fyra utskott, närings- (8), arbetsmarknads- (4), social- (5) och socialförsäkringsutskotten (5), som stod för dessa inbjudningar. Vid tretton tillfällen följdes riksrevisorernas föredragningar upp med utfrågningar av företrädare för eller berörda myndigheter. De nämnda fyra utskotten har, tillsammans med finans- och försvarsutskotten, fått flest framställningar från , 69 per utskott , att behandla. har haft möten med riksrevisorerna även i samband med beredningen av andra ärenden som berör . Av övriga utskott har sex utskott haft ett besök vardera medan resterande utskott aldrig har kallat på . De har å andra sidan endast berörts av ett fåtal granskningar . inbjöds riksrevisorn direkt till utskotten, närings- och ut- rikesutskottet innan styrelsen hunnit ta ställning till riksrevisorernas gransk- ningar.