frsrdg · GW04RB1 · 2009-01-01 00:00:00 — hanterar finansiella kriser Om en finansiell kris uppstår är det uppgift att tillsammans med , och Riksgälden hantera den så att de samhällsekonomiska kostnaderna begränsas. Det finansiella systemet är så starkt sammanlänkat att ett problem som uppstår i en bank snabbt kan sprida sig till andra banker. Det beror på att bankerna lånar av varandra, ofta lånar ut till samma grupper och är beroende av samma finansiella marknader. Den ökade globaliseringen innebär dessutom att förtroende- och likviditetskriser som drabbar banker i omvärlden kan sprida sig till de svenska bankerna. har ett särskilt ansvar för de svenska bankernas likviditetsförsörjning. Det innebär både att bankerna kan låna i till normala villkor och att kan ge tillfälligt likviditetsstöd till enskilda banker som hamnar i akut likviditetsskris. Stödet ges under förutsättning att banken står under tillsyn och att dess framtida intjäningsförmåga bedöms vara tillräcklig för att banken ska kunna överleva. Dessutom ska banken i fråga vara systemviktig i bemärkelsen att dess fallissemang skulle kunna skapa allvarliga störningar i det finansiella systemet. Det går inte att på förhand avgöra huruvida en bank är systemviktig utan bedömningen får göras utifrån rådande omständigheter. har också möjlighet att i förebyggande syfte vidta generella åtgärder för att stödja tillförsel av likviditet till det svenska banksystemet. Syftet med sådana åtgärder är att minska risken för att brist på likviditet ska orsaka allvarliga störningar i marknadens funktionssätt och minska risken för akuta likviditetsproblem i enskilda banker. För att hantera en kris effektivt måste också ständigt hålla planer för en krisorganisation aktuella. För att värdera och förbättra krisberedskapen organiserar egna krisövningar och deltar även i övningar tillsammans med andra svenska och utländska myndigheter, i första hand tillsynsmyndigheter och finansministerier. I takt med att bankernas gränsöverskridande verksamhet har ökat blir det allt viktigare att genomföra krisövningar där myndigheter från olika länder deltar. Verksamheten 2008 Arbetet med den finansiella stabiliteten har präglats av den finansiella kris som startade på den amerikanska bolånemarknaden . /08 har krisen fått allt allvarligare konsekvenser för det svenska finansiella systemet. De svenska bankerna var visserligen inte i någon större utsträckning exponerade mot de marknader eller institut som haft störst problem, och de drabbades därför inte så hårt under den finansiella krisens första år. Men när den globala förtroende- och likviditetskrisen fördjupades i samband med att ansökte om konkurs påverkades också det svenska finansiella systemet starkt. De svenska bankerna fick i likhet med de utländska allt svårare att låna upp pengar på de internationella marknaderna, pengar som behövdes för att finansiera utlåningen till hushåll och företag. Det drev upp bankernas upplåningskostnader, vilket i sin tur slog igenom på de utlåningsräntor som hushåll och företag mötte. Likviditetsproblemen minskade också utbudet av lån till allmänheten. Diagram 9: Skillnad mellan tremånaders interbankränta och förväntad reporänta , räntepunkter 0 50 100 150 200 250 300 350 400 jan -07 jul -07 jan -08 jul -08 Euroområdet Anm. Med skillnaden mellan tremånaders interbankränta och förväntad reporänta avses i skillnaden mellan tremånaders Stibor och over night index swap () ränta. Källa: Bloomberg. Åtgärder för att stödja bankernas likviditet För att göra det möjligt för bankerna att upprätthålla sina funktioner, dit kreditförsörjningen hör, har centralbanker runt om i världen försett bankerna med stora mängder likviditet. Det har handlat om olika generella åtgärder som utökade bankernas möjligheter att låna i i både inhemsk och utländsk valuta till löptider som är längre än de som normalt erbjuds. Fler typer av värdepapper än normalt har också godtagits som säkerhet för dessa lån. Därtill vidtog myndigheterna en rad särskilda åtgärder riktade till finansiella institut som hamnat i akuta problem. Även i vidtog myndigheterna en rad åtgärder (se ruta Åtgärder vidtagna av och svenska myndigheter under den finansiella krisen ). För del har det bland annat handlat om att erbjuda bankerna lån i kronor med längre löptid för att på så sätt öka tillgången på likviditet. har också erbjudit lån i dollar. Ökade möjligheter att belåna bostadspapper, som varit svåra att avyttra på marknaden, har också syftat till att understödja bankernas likviditetsförsörjning. uppgick bankernas längre upplåning i svenska kronor i till . Bankernas lån i amerikanska dollar i motsvarade . har bankerna dessutom ett erbjudande att finansiera sin utlåning till företag genom att utnyttja en kreditfacilitet i mot säkerhet i av företagen nyutgivna värdepapper. Kreditfaciliteten är avsedd att specifikt underlätta kreditförsörjningen för företag. hade bankerna utnyttjat av den lånefaciliteten. För att värna den finansiella stabiliteten och säkerställa de finansiella marknadernas sätt att fungera lämnade också särskilt likviditetsstöd till och . Mot bakgrund av oron på de finansiella marknaderna bedömde att en betalningsinställelse i någon av bankerna skulle kunna leda till en allvarlig störning i det finansiella systemet och undergräva förtroendet för betalningssystemet. Staten har därutöver vidtagit en rad olika åtgärder i syfte att stabilisera det finansiella systemet. Exempelvis har Riksgälden, efter samråd med , ökat stocken av statsskuldväxlar för att möta efterfrågan på marknaden. De pengar man fått in i emissionerna har Riksgälden lånat ut till bankerna mot säkerhet i bostadspapper. På så sätt har även Riksgälden underlättat för bankerna att finansiera sin utlåning till allmänheten. presenterade regeringen ett garantiprogram om högst för att stödja bankernas och bostadsinstitutens medelfristiga finansiering. hade endast en bank anslutit sig till detta program. Regeringen inrättade också en stabilitetsfond för att hantera eventuella framtida solvensproblem i . I sina remissvar välkomnade förslag om stabilitetsstärkande åtgärder för det svenska finansiella systemet och om förordning om statliga garantier till banker med flera. Den finansiella krisen har tydligt illustrerat hur nära båda lagstadgade uppdrag är kopplade till varandra. När de finansiella marknaderna fungerar dåligt försämras möjligheten att föra en effektiv penningpolitik. Förändringarna i reporäntan får då inte den effekt på den reala ekonomin som de normalt har. De åtgärder som vidtog för att säkra marknadernas funktionssätt förbättrade därför möjligheterna att bedriva en effektiv penningpolitik. Krisen har tydliggjort vikten av samarbete mellan myndigheter och länder Den finansiella krisen har visat på behovet av nära samarbete på olika nivåer mellan , , och . Enligt mening har samarbetet mellan myndigheterna fungerat väl och bidragit till att kraftfulla insatser kunnat genomföras i syfte att minska de samhällsekonomiska kostnaderna av krisen. Krisen har också tydliggjort behovet av samordnade internationella insatser mellan myndigheter i olika länder. Exempelvis ingick flera centralbanker, däribland , tillfälliga ömsesidiga valutaarrangemang (swapavtal) med Federal Reserve i syfte att öka förmågan att tillhandahålla amerikanska dollar. har även ett avtal med med motsvarande syfte såvitt avser euroutlåning. För att hantera den ansträngda situationen på marknaderna för upplåning i amerikanska dollar beslutade också att låna ut dollar till svenska banker. God motståndskraft hos bankerna trots finanskrisen Osäkerheten om hur varaktig och djup den finansiella krisen blir har gjort att de framåtblickande bedömningarna av såväl konjunkturläget som bankernas intjäning och förluster varit ovanligt svåra att göra . När den finansiella krisen snabbt och oväntat förvärrades i och med att ansökte om konkurs reviderade kraftigt ned sin bedömning av tillväxten i liksom i omvärlden. Det avspeglades också i de bedömningar som publicerades i rapporten stabilitet både och . Trots konjunkturnedgången och vissa försämringar i utvecklingen av bankernas resultat bedömde dock vid båda tillfällena att de svenska storbankerna hade en fortsatt god motståndskraft för att hantera den uppkomna situationen, även om motståndskraften hade minskat något jämfört med . Grunden till detta var att de fyra storbankerna var kapitalstarka, kreditförlusterna låga (trots en viss uppgång under årets senare del) och betalningsförmågan hos bankernas låntagare god. Diagram 10: Resultat före kreditförluster samt kreditförluster, netto, i storbankerna, summerat över fyra kvartal, miljarder kronor, priser Anm. Från och med tillämpas redovisningsreglerna IFRS. Källor: Bankernas resultatrapporter och . I stabilitetsrapporten bedömde att riskerna för att situationen för de svenska bankerna skulle förvärras framöver hade ökat något. En av de risker som då identifierades var att den globala finansiella krisen skulle fortsätta att förvärras och sprida sig till fler marknader. Därmed skulle den medföra sämre tillgång på finansiering för de svenska bankerna. Likaså gjordes bedömningen att risken för en betydande konjunktursvacka i hade ökat något jämfört med . materialiserades dessa båda risker i viss mån, vilket beskrivs i stabilitetsrapporten . var bedömning att alla de risker som identifierades i rapporten hade ökat. Exempelvis gällde detta riskerna förknippade med utvecklingen på de globala finansiella marknaderna. En förvärrad global finanskris skulle således kunna påverka de svenska bankerna negativt både direkt och indirekt och leda till större kreditförluster både från företagssektorn och från svenska bankers verksamhet i . En annan risk som ansågs ha ökat var risken att lågkonjunkturen skulle bli allvarligare och mer långvarig än vad som förväntades i prognos. Ekonomin skulle i så fall kunna hamna i en negativ spiral med fallande aktivitet och försämrad kreditförsörjning. Samtliga stresstester som redovisades i stabilitetsrapporten visade att bankerna hade fortsatt god motståndskraft mot oväntade händelser. Testerna visade bland annat att bankerna skulle klara en kraftig konjunkturnedgång i respektive en kraftigt försämrad utveckling i trots att deras motståndskraft minskade något mellan första och . Bankerna skulle också klara en omfattande recession i , och omvärlden. Vid sidan om de två rapporter om finansiell stabilitet som publicerades höll direktionsledamöter dessutom flera tal för att informera om sin syn på stabilitetsfrågor. Direktionsledamöterna berörde i sina tal också frågor om hur den globala finansiella krisen spridit sig och påverkat det svenska finansiella systemet. Finansiellt stöd till och Situationen i flera länder i vårt närområde präglades av ökad osäkerhet och turbulens. Den finansiella krisen på riskerade att sprida sig och skapa oro på de finansiella marknaderna i och i våra grannländer. Motsvarande situation uppstod även i till följd av landets ekonomiska problem. För att minska risken för att de lokala finansiella kriserna skulle få en negativ påverkan på omvärldens förtroende för de finansiella marknaderna i och dess närområde erbjöd och centralbanker kortfristiga lån i euro i utbyte mot deras inhemska valutor. Även andra långivare ingick liknande avtal med de två länderna. Tillsammans med IMF:s program för finansiell hjälp till respektive bidrog låneavtalen till att skapa goda förutsättningar för långsiktig makroekonomisk och finansiell stabilitet i dessa länder. Uppföljning Så länge det finansiella systemet kan upprätthålla sina grundläggande funktioner är det stabilt. I stabilitetsrapporten bedömde att den finansiella stabiliteten i var tillfredsställande men att de omgivande riskerna hade ökat. med höga vinster ansågs dock de svenska bankerna ha goda förutsättningar att klara oväntade och negativa händelser. Även gjordes bedömningen att motståndskraften hos de svenska bankerna var god. Trots att de svenska bankerna var kapitalstarka och hade tillräcklig motståndskraft mot oväntade händelser drabbades de av problem med att finansiera sin verksamhet på marknaden. Den globala finanskrisen ledde till att likviditeten i stort sett försvann från de marknader som svenska banker var beroende av. I stabilitetsrapporten gjorde därför bedömningen att stabiliteten i det svenska finansiella systemet kunde upprätthållas enbart tack vare de åtgärder som svenska myndigheter vidtog . , liksom andra myndigheter i och omvärlden, förutsåg inte att den globala finansiella krisen skulle få så allvarliga konsekvenser också för kapitalstarka banker utan stora exponeringar mot krisdrabbade institut och instrument. hade visserligen i flera tidigare rapporter lyft fram risken för att tidigare nedpressade riskpremier mycket snabbt skulle kunna stiga och att likviditeten på de finansiella marknaderna därmed skulle minska. När vändningen kom blev förloppet dock mycket snabbare än man hade kunnat förutse. hade i tidigare stabilitetsrapporter också diskuterat riskerna på den amerikanska bolånemarknaden liksom svårigheterna att bedöma kredit- och likviditetsrisker i värdepapper med komplexa underliggande tillgångar. Även de risker som utvecklingen i har inneburit för de svenska bankerna är något som lyft fram i flera tidigare rapporter. Omfattningen av den finansiella krisen att den skulle få så stor global spridning och medföra likviditetsproblem också för kapitalstarka banker var däremot omöjlig att förutse. Likaså var det omöjligt att förutsäga att vändningen i konjunkturen i skulle ske med en global konjunkturnedgång och finanskris. Den svenska finansiella infrastrukturen har fungerat väl under höstens finanskris övervakar löpande de system i den svenska finansiella infrastrukturen som bedöms vara kritiska för det finansiella systemets funktion och stabilitet. Exempelvis görs årliga utvärderingar av betalningssystem och system för handel med finansiella instrument mot internationellt uppsatta principer. Dessa publiceras på webbplats. Resultatet av utvärderingar visar att säkerheten i den svenska finansiella infrastrukturen var god. Finanskrisen medförde ett större antal transaktioner i några av de system som övervakar (OMX , CLS och VPC). Det ökade antalet transaktioner har dock inte påverkat funktionaliteten i systemen i någon större utsträckning. Transaktionsflödena har passerat systemen på samma sätt som . Åtgärder vidtagna av och andra svenska myndigheter under den finansiella krisen meddelar att , och ingått swapavtal i euro mot isländska kronor med , . För del gäller swapavtalet . Syftet är att stötta den isländska i dess uppgift att värna den makroekonomiska och den finansiella stabiliteten. Riksgälden meddelar att man efter samråd med har beslutat att emittera en stor volym korta statsskuldväxlar. Pengarna från de extra auktionerna kommer att lånas ut i form av så kallade omvända repor med bostadspapper som säkerhet. Två emissioner på vardera utannonseras och ytterligare emissioner signaleras. Den totala emitterade volymen bedöms uppgå till maximalt . fattar beslut om att öka möjligheterna till kredit i betalningssystemet . Den tillåtna andelen säkerställda obligationer från närstående institut som kan användas som säkerhet i systemet höjs från till . Riksgälden meddelar fler extra auktionstillfällen i statsskuldväxlar , , och . meddelar tillsammans med flera andra centralbanker att man inrättar tillfälliga, ömsesidiga valutaarrangemang (swapfaciliteter) med Federal Reserve i syfte att hantera den ansträngda situationen på marknaderna för kortfristig upplåning i amerikanska dollar. Arrangemanget innebär att och Federal Reserve har enats om en swapfacilitet på . tillkännager en ny lånefacilitet i amerikanska dollar. Två auktioner, respektive , annonseras. och Federal Reserve har därtill enats om att utöka den tidigare swapfaciliteten till . Riksgälden annonserar ytterligare datum för extra emissioner av statsskuldväxlar. Auktionen om med löptiden en månad blir övertecknad. inrättar en lånefacilitet i svenska kronor i syfte att öka tillgången på krediter med längre löptider. En första auktion om för lån och mot säkerhet annonseras. Ytterligare en auktion för lån men utan fastställt belopp annonseras till . Regeringen föreslår i en proposition att höja insättningsgarantin för transaktionskonton från till . Insättningsgarantin föreslås bli utvidgad till att täcka alla slag av insättningar på konton oavsett om sparandet är bundet eller fritt att ta ut. meddelar att man har beslutat att låna ut mer pengar till bankerna. Beloppet i auktionen utökas från till . Auktionen som hålls blir övertecknad. Därtill annonseras ytterligare en auktion på med sex månaders löptid. sänker reporäntan från till i en samordnad aktion med ett antal andra centralbanker. ändrar säkerhetskraven för krediter i . Den tillåtna andelen säkerställda obligationer från närstående institut som kan användas som säkerhet i systemet höjs från till . beslutas också att sänka kravet på lägsta kreditbetyg för värdepapper med längre löptid som ställs som säkerhet. ger särskilt likviditetsstöd med en kredit på till . auktion på blir inte fulltecknad. lånas ut med en löptid . meddelar att man är beredd att ändra föreskrifterna för beräkning av diskonteringsräntan för livförsäkringsbolagen. Syftet är att öppna för livförsäkringsbolagen att öka sina placeringar i bostadsobligationer. beslutar att ge ut riksbankscertifikat med början . Riksbankscertifikaten har en löptid och emissionerna sker till reporäntan. Syftet är att skapa ytterligare ett sätt att dra in det likviditetsöverskott inom banksystemet som lån i svenska kronor med tre respektive sex månaders löptid har skapat samt att ge bankerna ytterligare instrument att hantera likviditeten. meddelar att man kommer att auktionera ut ytterligare och . Båda lånen löper . Den första emissionen av riksbankscertifikat genomförs. Emissionen blir inte fulltecknad. Av annonserade i riksbankscertifikat tecknas , eller . auktion i amerikanska dollar blir övertecknad. lånas ut, mot säkerhet, . auktion på blir inte fulltecknad. lånas ut mot säkerhet . Riksgälden annonserar att man fortsätter emittera statsskuldväxlar i extra auktioner. Emissioner om vardera görs , , , och . Därefter avser Riksgälden att ha åtminstone en extra auktion . föreslår en förändring av föreskrifterna för beräkning av diskonteringsräntan för främst försäkringstekniska avsättningar som görs av livförsäkringsbolag och tjänstepensionskassor. Förändringen syftar till att stimulera ett ökat utbud av räntebärande värdepapper med långa löptider. Regeringen presenterar en stabilitetsplan för att säkerställa stabiliteten i det finansiella systemet. Planen innehåller bland annat ett garantiprogram om högst för att stödja bankernas och bostadsinstitutens medelfristiga finansiering och en stabilitetsfond för att hantera eventuella framtida solvensproblem i . Regeringen avser att avsätta till stabilitetsfonden. En särskild stabilitetsavgift kommer att tas ut av samtliga kreditinstitut i . Målet är att stabilitetsfonden tillsammans med insättningsgarantifonden ska uppgå till i genomsnitt av BNP. auktion om blir övertecknad. meddelar att den tidigare annonserade auktionen för tremånaderslån kommer att gälla . sänker reporäntan från till . meddelar att man kommer att auktionera ut ytterligare för att ersätta ett tidigare lån som förfaller. meddelar att man i ett program med återkommande auktioner kommer att erbjuda tremånaderslån i svenska kronor. Lånen kommer att erbjudas med med start . Exakta villkor för varje auktion kommer att offentliggöras minst före varje auktion. De annonserade beloppen kommer att fastställas utifrån de rådande marknadsförhållandena och utfall av tidigare auktioner. ger likviditetsstöd med en kredit på till . auktion på blir inte fulltecknad. lånas ut mot säkerhet . ger utökat särskilt likviditetsstöd till . Likviditetsstödet, inklusive den miljard som tidigare beviljats, kommer maximalt att uppgå till . Den tredje emissionen av riksbankscertifikat genomförs. Emissionen blir inte fulltecknad. I auktion på blir tilldelningsvolymen . beslutar om en utvidgad insättningsgaranti i enlighet med regeringens förslag. Ändringarna i insättningsgarantin gäller från . meddelar att man inrättar en ny tillfällig kreditfacilitet där bankerna kan använda företagscertifikat med löptid upp till som säkerhet i större omfattning . Syftet med den nya kreditfaciliteten är att underlätta kreditförsörjningen för icke-finansiella företag. De nya krediterna kommer att tillhandahållas i auktioner där den första, om för lån , kommer att ske . Därefter planeras auktionerna återkomma . Riksgälden har totalt emitterat statsskuldväxlar till ett värde av inom ramen för det program som offentliggjordes . Riksgälden fastställer garantiavgifter som de fyra storbankerna ska betala för att få statliga garantier för enskilda lån. Riksgälden meddelar att man avser att ersätta delar av de extra emissionerna av statsskuldväxlar med normala emissioner av statsskuldväxlar. håller auktion av lån i svenska kronor med företagscertifikat som säkerhet. Totalt annonserat belopp var . Sammanlagt inkom bud på , vilket även blir tilldelningsvolym. Riksgälden annonserar att man fortsätter att emittera statsskuldväxlar i extra auktioner. Regeringen ökar stödet till svenska företag genom att tillföra och 2 respektive . Syftet är att underlätta upplåningen för exportindustrin samt för små och medelstora företag generellt. auktion i svenska kronor blir inte fulltecknad. Totalt annonserades och sammantaget inkom bud på 15 miljarder, som även blir tilldelningsvolym. återkallar tillståndet att bedriva bankrörelse för . Riksgälden beviljar ett lån om maximalt . Lånet ersätter det särskilda likviditetsstöd som tidigare beviljat . Riksgälden tar över som därmed får tillbaka tillståndet att bedriva bankrörelse. beslutar om ändrade föreskrifter för beräkning av diskonteringsränta i enlighet med förslaget . emission av riksbankscertifikat blir inte fulltecknad. emission av riksbankscertifikat blir inte fulltecknad. andra auktion av lån i svenska kronor med företagscertifikat som säkerhet blir inte fulltecknad. Totalt annonserat belopp var . Sammanlagt inkom bud på , vilket även blir tilldelningsvolymen. , och förlänger det swapavtal som ingicks med mot bakgrund av att IMF godkände ett program för finansiell hjälp till . IMF:s program ger tillsammans med lån från ett antal andra långivare den finansiering som bedöms behöva på . De lån som beviljar är en kortfristig finansiering för att bidra till att stabilisera den finansiella situationen på . Riksgälden inleder försäljningsprocessen av statens aktier i och försäkringsmäkleriet . auktion i svenska kronor blir inte fulltecknad. Sammantaget inkom bud på 6 miljarder, som även blir tilldelningsvolymen. auktion i amerikanska dollar blir övertecknad. Det totala utlånade beloppet uppgick till . meddelar att den tidigare utannonserade auktionen i svenska kronor mot säkerhet i företagscertifikat flyttas från till . Beslutet fattades med hänsyn till att publiceringen av det penningpolitiska beslutet tidigarelagts till . Riksgälden meddelar att man fortsättningsvis kommer att kunna sälja säkerställda bostadsobligationer på termin med clearing i för att öka flexibiliteten i hanteringen av överskott som placeras i till exempel bostadsobligationer. sänker reporäntan från till . tredje auktion av lån i svenska kronor med företagscertifikat som säkerhet blir inte fulltecknad. Totalt annonserat belopp var . Sammanlagt inkom bud på , vilket även blir tilldelningsvolymen. tredje auktion inom programmet för lån i svenska kronor till penningpolitiska motparter blir inte fulltecknad. Totalt annonserades och sammantaget inkom bud på 34 miljarder, som även blir tilldelningsvolymen. I avvaktan på officiella avgiftsnivåer från beslutar Riksgälden att fastställa avgifter för den så kallade schablonmetoden i det statliga garantiprogrammet till bankerna.