frsrdg · GW04ER1 · 2009-03-10 00:00:00 — Integrationen i det övriga samhället har visat sig vara mycket låg. De berörda länderna uppmanades att med hjälp av underlätta integrationen av invandrande arbetskraft och att skydda irreguljära immigranters rättigheter. 4.7 Jordbruk och miljö 4.7.1 Global uppvärmning och ekologiska katastrofer Vid januarisessionen tog församlingen ställning till miljörapporter om den globala uppvärmningen och ekologiska katastrofer (dok. 11476, rek. 1823) samt om skyddet av den arktiska miljön (dok. 11477, res. kommer inte att vara skonat från konsekvenser av den globala uppvärmningen. Klimatförändringar påverkar inte bara tillgången till vatten och därmed livsmedelsproduktionen utan också medborgarnas hälsa och miljön i hela världen. Dessa effekter är redan uppenbara och mätbara, konstaterade församlingen. Eftersom den arktiska regionen har en nyckelroll i den globala fysiska, kemiska och biologiska balansen kan förändringar som utlöses i den arktiska regionen ha långtgående konsekvenser för den globala miljön. underströk vikten av att ta hänsyn till miljön och behovet av att minska koldioxidutsläpp. Den svenska erfarenheten visade att det är möjligt att minska utsläppen utan att det negativt påverkar tillväxten eller sysselsättningsnivån. Hållbar tillväxt förutsätter kreativa innovationer och engagemang från medborgares sida. behöver stärka sina insatser för att hitta socialt och ekologiskt hållbara lösningar och skydda de mänskliga rättigheterna. ansåg att klimatförändringens effekter i den arktiska regionen är särskilt oroande. Den smältande permafrosten accelererar klimatförändringen. Enligt överenskommelsen vid klimatkonferensen på är målet att till 2050 minska de globala utsläppen av växthusgaser med års nivå. Inför klimatmötet i behövs förhandlingar för att överenskommelsen ska bli rättvis och reflektera principen om gemensamt men differentierat ansvar. Världens fattigaste och mest utsatta medborgare behöver skyddas mot klimatförstörelsens effekter. har lyckats minska oljekonsumtionen med hälften. Till det bidrar också en grön skatteväxling som tillämpas och som har som utgångspunkt att beskatta koldioxidutsläpp, elkonsumtion och transporter med syftet att få ned koldioxidutsläppen och stimulera ny klimatvänlig teknik. 4.8 Jämställdhet 4.8.1 Förslag om en ny konvention för att stoppa våld mot kvinnor Vid höstsessionen debatterade församlingen ytterligare en rapport om bekämpning av våld mot kvinnor. Utgångspunkten i debatten var ett förslag till en ny europeisk konvention på detta område (dok. 11702, rek. 1847, res.1635). De nationella parlamenten bidrog aktivt till kampanj för att stoppa våld mot kvinnor. I hade 40 parlament utsett kontaktpersoner under kampanjen. Sammanlagt 56 nationella kontaktpersoner var involverade i arbetet som innebar över 200 nationella evenemang för att uppmärksamma problemet. Den dystra verkligheten är att uppskattningsvis 80 miljoner europeiska kvinnor drabbas av fysiskt och psykiskt våld i sina hemmiljöer. Församlingen föreslog en ny europeisk konvention som skulle täcka de mest spridda våldsformerna mot kvinnor: våldet i hemmiljö, sexuella övergrepp, trakasserier, tvångsäktenskap, hedersbrott och könsstympning. Med hjälp av de nationella parlamenten skapas ett nätverk av kontaktpersoner för att följa upp utvecklingen på detta område i medlemsländerna. talade på SOC-gruppens vägnar. Sedan kampanj avslutats är det viktigt att gå vidare. I några länder behövs ny lagstiftning, i andra är det fråga om aktiv tillämpning av redan existerande lagar. 4.8.2 Tillgång till laglig abort Vid aprilsessionen debatterade församlingen jämställdhetsutskottets rapport om tillgång till säker och laglig abort (dok. 1537 rev., 11576, res. hade genom sin motion (dok. 10802) tagit initiativet till rapporten. Möjligheten att få abort är fortfarande en politiskt känslig fråga i vissa europeiska länder. Abort är tillåten i de flesta av medlemsländer om kvinnans liv är i fara. I en majoritet av medlemsländerna är aborter tillåtna även av andra skäl inom bestämda tidsramar. Undantagen är , , , och . Abortförbud resulterar dock inte i färre aborter. I stället leder det till aborter som sker i smyg, vilket förorsakar mera traumatiska känslor och äventyrar kvinnors liv. Församlingen ansåg att abort bör undvikas i så stor utsträckning som möjligt. Den ska under inga omständigheter betraktas som en familjeplaneringsmetod. Medlemsstater som ännu inte gjort det uppmanas att avkriminalisera abort, garantera kvinnors rätt till laglig och säker abort inom rimliga gränser samt införa en handlingsplan för reproduktiv hälsa och födelsekontroll. Kvinnor som vill göra abort ska erbjudas medicinsk och psykisk vård samt rimligt ekonomiskt stöd. Församlingen efterlyste även adekvat undervisning i sex och samlevnad för att undvika oönskade graviditeter och därmed aborter. deltog i debatten på ALDE:s vägnar. Hon sade sig vara stolt över att församlingen tog itu med det känsliga debattämnet. De politiska grupperna verkade vara internt splittrade i denna fråga. Acketoft underströk att rapporten framför allt handlade om kvinnors liv och hälsa men också om jämställdhet och mänskliga rättigheter. Kvinnor måste ha rätt att själva bestämma i vad som är en mycket svår fråga. De måste ha ett val. Abortsiffror visar sig vara oförändrade oberoende om abort är tillåten eller inte. Målet är att ha så få oönskade och oplanerade graviditeter som möjligt. påminde om att minskad dödlighet vid födelsen är ett av FN:s millenniemål. Svenska utredningar visar att antalet aborter är lägre i länder där unga människors sexualitet tolereras. Sexualutbildning i skolor underlättar för unga kvinnor att fatta egna beslut. Rapporten var väl balanserad, men det skulle ha gagnat debatten och förståelsen av problematiken om alla ledamöter hade läst rapporten. sade sig vara stolt över det nya svenska regelverket som gör det möjligt för utländska kvinnor att få säker och laglig abort i . 4.8.3 Att stärka kvinnors ställning i ett modernt, multikulturellt samhälle För att markera jämställdhetsutskottets tioåriga verksamhet debatterade parlamentarikerna vid junisessionen en rapport om metoder att stärka kvinnors ställning i ett modernt multikulturellt samhälle (dok. 11612, 11621, rek. 1838, res. Församlingen slog fast att fortsatt måste spela en banbrytande roll för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i medlemsländerna. Församlingen upprepade sitt engagemang när det gäller att främja jämställdhet mellan kvinnor och män på alla samhällsområden, att stödja kvinnors möjligheter att nå beslutsfattande positioner, att bekämpa genusbaserad diskriminering inom arbetslivet och att bekämpa våld mot kvinnor. Vidare uppmanades ministerkommittén att aktivt bidra till FN:s femte världskonferens om kvinnor och i detta syfte arrangera en regional förberedande konferens i . deltog i debatten på SOC-gruppens vägnar och ansåg att rapporten täckte flertalet jämställdhetsfrågor. Dess viktigaste budskap var att kvinnors rättigheter handlar om mänskliga rättigheter och att dessa rättigheter inte ska ifrågasättas. Det är viktigt att förändra föråldrade samhällsstrukturer som lägger hinder på vägen mot jämställdhet. Rekommendationer Nr 1822 Utvecklingen gällande Kosovos framtida status 1823 Global uppvärmning och ekologiska katastrofer 1824 och svartlistor 1825 Samarbetet med Maghrebländerna 1826 Situationen i de centralasiatiska republikerna 1827 och dess observatörsländer den nuvarande situationen och vägen framåt 1828 Försvinnanden av nyfödda barn till illegal adoption i Gränsöverskridande samarbete 1830 Videoövervakning av allmän plats muslimska samfund utsatta för extremism 1832 Missbruk av brottmålsväsendet i Främjande av undervisning om europeisk litteratur 1834 Europeiska unionens/Europeiska gemenskapens införlivande av till skydd för de mänskliga rättigheterna 1835 Hållbar utveckling och turism: mot kvalitativ tillväxt 1836 Förverkligandet av e-lärandets fulla potential för utbildning Kampen mot miljöförstöringen i 1838 Stärkande av kvinnors ställning i ett modernt, multikulturellt samhälle 1839 Demokratins tillstånd i . Specifika utmaningar som europeiska demokratier står inför: mångfald och migration Demokratins tillstånd i . Åtgärder för att förbättra invandrarnas demokratiska deltagande 1841 Demokratins tillstånd i . Hur de demokratiska institutionerna i fungerar och församlingens övervakningsförfarande 1842 Internationella Rödakorskommitténs (ICRC) verksamhet 1843 Granskning av Bosnien och uppfyllande av förpliktelser och åtaganden Behovet av att förnya ungdomspolitik 1845 Situationen för nationella minoriteter i och för den romska minoriteten i Följderna av kriget mellan och 1847 Bekämpning av våld mot kvinnor; vägen till en Europarådskonvention 1848 Mediers ställning i en demokrati 1849 Lärarutbildning för att främja demokratins principer och respekt för de mänskliga rättigheterna 1850 båtfolk: migrationsflöden över havet till södra 1851 Behovet av att bevara hantverkskunnande och konservering av kulturarv 1852 Migration i den euroasiatiska regionen framtidsutsikter Mäns roll i jämställdhetsarbete Resolutioner Nr 1595 Utvecklingen gällande Kosovos framtida status 1596 Skydd av miljön i den arktiska regionen 1597 och svartlistor 1598 Samarbetet med Maghrebländerna 1599 Situationen i de centralasiatiska republikerna 1600 och dess observatörsländer den nuvarande situationen och en väg framåt 1601 Riktlinjer för oppositionens rättigheter och skyldigheter i ett demokratiskt parlament 1602 Behovet av att bevara den europeiska sportmodellen uppfyllande av ingångna åtaganden och förpliktelser 1604 Videoövervakning av allmän plats muslimska samfund utsatta för extremism 1606 Missbruk av brottmålsväsendet i Tillgång till säker och laglig abort i Barn- och ungdomssjälvmord i : en allvarlig folkhälsofråga 1609 Hur de demokratiska institutionerna i fungerar 1610 Europeiska unionens/Europeiska gemenskapens införlivande av till skydd för de mänskliga rättigheterna 1611 Immigration från länderna söder om 1612 Kemiska stridsmedel i Användande av erfarenheterna från sanningskommissionerna 1614 Hur de demokratiska institutionerna i fungerar 1615 Stärkande av kvinnors ställning i ett modernt, multikulturellt samhälle 1616 Europeiska : en viktig partner för förändring i övergångsländer 1617 Demokratins tillstånd i . Specifika utmaningar som europeiska demokratier står inför: mångfald och migration Demokratins tillstånd i . Åtgärder för att förbättra invandrarnas demokratiska deltagande 1619 Demokratins tillstånd i . Fungerandet av de demokratiska institutionerna i och församlingens övervakningsförfarande 1620 Hur genomför församlingens resolution (2008) 1621 Allmän policydebatt om situationen i Hur de demokratiska institutionerna i fungerar: den senaste utvecklingen Internationella Rödakorskommitténs (ICRC) verksamhet 1624 Förhindrande av den första formen av våld mot barn: övergivande vid födelsen 1625 Gökçeada (Imbros) och Bozcaada (Tenedos): Bevarandet av den bikulturella karaktären hos de två turkiska öarna som en modell för samarbete mellan och 1626 Granskning av hur Bosnien och uppfyller sina förpliktelser och åtaganden Kandidater till Europarådsdomstolen för mänskliga rättigheter 1628 Situationen på 1629 och världsekonomin 2008 1630 Behovet av att förnya ungdomsagenda 1631 Förnyad prövning av godkända ackrediteringar av den ryska delegationen 1632 Situationen för nationella minoriteter i och för den romska minoriteten i Följderna av kriget mellan och 1634 lagförslag om 42 dagars häkte utan rättegång vid misstanke om terrorism 1635 Bekämpning av våld mot kvinnor; vägen till en Europarådskonvention 1636 Mediers ställning i en demokrati 1637 båtfolk: migrationsflöden över havet till södra 1638 Behovet av att bevara hantverkskunnande och konservering av kulturarv 1639 Migration i den euroasiatiska regionen framtidsutsikter Europarådsledamöternas dubbla parlamentariska roller den nationella och den europeiska 1641 Mäns roll i jämställdhetsarbete Yttranden Nr 267 Utkast till ett tilläggsprotokoll till konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin, för genetisk provtagning i hälsosyfte 268 budget 2009 269 Den parlamentariska församlingens utgifter 270 Utkast till en europeisk konvention om tillgång till officiella handlingar BILAGA 2008/09:ER1 16.42 2008/09:ER1 BILAGA 16.42 Uppföljning och utvärdering av ordförandeskap i 2008: en rapport av delegation vid Innehållsförteckning Sammanfattning 53 1 Inledning 54 1.1 Metod och material 54 1.2 Disposition 55 2 Ordförandeskapet i 57 2.1 Funktion och arbetssätt 58 2.2 Ordförandeskapet 60 3 Ordförandeskapets prioriteringar och insatser 63 3.1 Mänskliga rättigheter 64 3.2 Demokrati 76 3.3 Rättsstatens principer 83 3.4 Jämställdhets- och ungdomsfrågor 85 3.5 Samarbetet med EU, och FN 88 3.6 interna organisation 92 4 Ordförandeskapet ur olika perspektiv 97 4.1 Dagordningssättning 98 4.2 Organisering 99 4.3 Relationen till den parlamentariska församlingen 103 4.4 Insatsernas betydelse 105 5 Ordförandeskapet och 109 5.1 Krishanteringen 110 5.2 Informellt ministermöte 113 5.3 Georgienkrisen vid församlingens höstsession 116 5.4 Ordförandeskapets handlingsplan 119 5.5 Röster om ordförandeskapet och Georgienkrisen 122 6 Slutsatser 125 6.1 Insatser och utfall 126 6.2 Ett lyckat ordförandeskap? Sammanfattning Den 7 maj27 var ordförande i . Europarådsdelegation har låtit utredningstjänsten genomföra en uppföljning av det svenska ordförandeskapet. Sammanfattningsvis visar rapporten på ett framgångsrikt ordförandeskap: Ordförandeskapets insatser var genomgående ändamålsenliga i förhållande till prioriteringar på samtliga tre kärnområden. Ordförandeskapet gav flera konkreta resultat, och man lyckades väl i sina roller som dagordningssättare, organisatör och företrädare. Uppföljningens slutsatser bygger bl.a. på intervjuer med ett trettiotal personer. Dessa beskriver genomgående det svenska ordförandeskapet som ambitiöst och aktivt. En av ordförandeskapets mest synliga delar handlade om fyra konferenser på olika teman relaterade till mänskliga rättigheter. Vid sitt sista möte under svenskt ordförandeskap beslutade ministerkommittén om en handlingsplan om barnets rättigheter, en konvention om tillgång till allmänna handlingar, en översikt över arbete med rättsstatens principer och ett prioriteringspapper för samarbetet mellan och Europeiska unionen. Negativ kritik förekommer enbart på enstaka punkter. Det faktum att ännu inte har ratificerat konvention mot människohandel gjorde det, enligt Europarådsdelegation, svårare att driva dessa frågor med full trovärdighet. Uppföljningen visar att det svenska ordförandeskapet kom att spela en nyckelroll i hantering av Georgienkrisen. Då krisen bröt ut reagerade ordförandeskapet snabbt och flexibelt. Ordförandeskapet bjöd bl.a. in till ett informellt ministermöte med ett mycket högt deltagande. En handlingsplan för att vägleda i dess arbete med krisens följdverkningar togs fram. I motsats till de svenska förhoppningarna lyckades ordförandeskapet dock inte uppnå enighet i ministerkommittén då man skulle fatta beslut om planen. Krishanteringen tog betydande resurser i anspråk, men ordförandeskapet lyckades likväl fullfölja sitt program med gott resultat. En slutsats som man kan dra av det svenska ordförandeskapet är att ministerkommitténs ordförandeskap inom ramen för Warszawatoppmötets beslut i betydande mån kan påverka verksamhet. 1 Inledning bildades av tio länder i , däribland . Efter flera successiva utvidgningar, senast med 2007, omfattar organisationen 47 medlemsländer, dvs. samtliga europeiska länder förutom och Kosovo. ska med sin verksamhet främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Därigenom bidrar organisationen till fred, stabilitet och säkerhet. beslutade delegation vid att följa upp och utvärdera ordförandeskap i den 7 maj27 . I samråd med internationella kansli har vid tagit fram denna uppföljning som ett underlag till delegationen. och har bistått i arbetet. I uppdraget har ingått att belysa hur ett antal aktörer mottog ordförandeskapets prioriteringar och insatser samt att kartlägga hur ordförandeskapet agerade för att leda hantering av Georgienkrisen. Uppföljningen kan användas som en samlad informationskälla om det svenska ordförandeskapet i 2008. Uppföljningen säger också någonting om uppgifterna för ett ordförandeland i och i vilken mån ordförandeskapet kan påverka organisationens verksamhet. 1.1 Metod och material I rapporten har graden av framgång för det svenska ordförandeskapet framför allt bedömts genom en jämförelse av ordförandeskapets insatser med prioriteringar. Insatserna kan i större eller mindre utsträckning ha legat i linje med prioriteringarna, och insatserna kan i större eller mindre utsträckning ha genererat ett substantiellt utfall. Därutöver har beaktats i vilken mån det svenska ordförandeskapet lyckades agera flexibelt med anledning av Georgienkrisen. Att agera resultatinriktat, flexibelt och i enlighet med uppsatta mål är dock inte de enda möjliga indikatorerna på graden av framgång för ett ordförandeskap i en internationell organisation. Statsvetarna (2001) och (2000) konstaterar att ordförandeskapet i axlar fyra roller: dagordningssättare, organisatör, medlare och företrädare. och EU skiljer sig givetvis åt på ett antal punkter (budget, medlemsantal, institutionell balans, politikområden, grad av integration, ordförandeskapets innebörd etc.), men de fyra funktionerna kan sägas åligga ordförandeskapen i båda organisationerna. I rapporten ges några exempel på hur det svenska ordförandeskapet i 2008 agerade i de fyra funktionerna. Textanalys och intervjuer har använts för uppföljningen. Textmaterialet inkluderar det svenska ordförandeskapets slutrapport, dess två aktivitetsrapporter och de telemeddelanden om ministerkommitténs arbete som fortlöpande lämnas av ständiga representation vid . Referenser redovisas fortlöpande. Intervjupersonerna består av företrädare för ordförandeskap, Europarådsdelegation och flera av institutioner. bygger på teman som anknyter till rapportens syfte. Redovisningen av intervjumaterialet följer generella tendenser, dvs. uppgifter baserade på flera intervjuer. Enskilda svar lyfts fram för att exemplifiera sådana generella tendenser. Intervjuerna genomfördes i den 29 september6 i samband med den parlamentariska församlingens höstsession och efter det svenska ordförandeskapets slut. Rapportens innehåll har faktagranskats av företrädare för såväl som ständiga representation vid . 1.2 Disposition Rapporten är fortsättningsvis upplagd på följande sätt. I avsnitt två ges en närmare beskrivning av ministerkommitténs funktion och arbetssätt. Avsnittet innefattar en beskrivning av de fyra ordförandeskapsfunktionerna dagordningssättning, organisation, medling och representation samt en diskussion om ordförandeskapets möjligheter att påverka verksamhet. I avsnitt tre redovisas ordförandeskapets prioriteringar och insatser för att genomföra dessa. Uppmärksamhet riktas även mot det substantiella utfallet av ordförandeskapets insatser samt ordförandeskapets medlingsinsatser. I avsnitt fyra ges en fördjupad bild av det svenska ordförandeskapets proceduriella utfall: Hur agerade ordförandeskapet som dagordningssättare, organisatör och företrädare? Det svenska ordförandeskapets agerande för att leda i hanteringen av Georgienkrisen och dess följdverkningar redovisas i rapportens femte avsnitt. I rapportens avslutande sjätte avsnitt diskuteras i vilken mån och på vilket sätt det svenska ordförandeskapet kan anses ha varit framgångsrikt eller inte. Diskussionen baseras på ordförandeskapets insatser för att genomföra prioriteringar, ordförandeskapets substantiella och proceduriella utfall samt ordförandeskapets agerande med anledning av Georgienkrisen. 2 Ordförandeskapet i Ordföranden i ministerkommittén är i huvudsak dagordningssättare, organisatör, medlare och företrädare. Möjligheterna att agera i samtliga dessa funktioner är dock begränsade, bl.a. av att ordförandeskapet endast varar och inte omfattar ministerkommitténs understödjande grupper och dess styr- och expertkommittéer. Trots detta står ordförandeskapet inte tandlöst. Man kan ge extra skjuts åt prioriterade frågor, t.ex. genom att organisera konferenser och se till att resultatet av dessa följs upp av ministerkommittén. Likaså kan man se till att det finns finansiella och personella resurser för att genomföra uppsatta mål. I synnerhet i politiska frågor har ordförandeskapet möjlighet att leda för att lösa gemensamma problem. I detta kapitel beskrivs först ministerkommitténs funktion och arbetssätt. Därefter sägs någonting om innebörden av de fyra ordförandeskapsfunktionerna dagordningssättning, organisation, medling och representation. Avsnittet avslutas med en diskussion om möjligheterna för ministerkommitténs ordförandeskap att påverka verksamhet. I stadga omnämns tre organ: ministerkommittén, den parlamentariska församlingen och kongressen av lokala och regionala myndigheter. är verkställande och beslutande organ och består av medlemsländernas utrikesministrar. Den parlamentariska församlingen spelar en central roll som idégivare, debattforum och övervakare. Den består av 318 medlemmar och 318 ersättare valda av medlemsländernas parlament. Kongressen arbetar med frågor om lokal och regional demokrati. Den samlar 318 medlemmar och 318 ersättare från lokal och regional nivå i medlemsländerna. har dock ytterligare institutioner. Den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () kan pröva medlemsländernas efterlevnad av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). bygger på principen om individuell klagorätt, och beslut är bindande för den berörda staten. har vidare en kommissarie för mänskliga rättigheter som bistår medlemsländerna i deras tillämpning av normer för mänskliga rättigheter. Omkring 400 frivilligorganisationer har deltagarstatus i . Under ministerkommittén finns dessutom ett trettiotal mellanstatliga styr- och expertkommittéer. Till detta kommer konventionsbaserade kommittéer, grupper och kommissioner. 2.1 Funktion och arbetssätt är beslutsfattande och verkställande organ. Den består av utrikesministrarna från 47 medlemsländer. Utrikesministrarna möts i för ett ministermöte, antingen eller . Ministermötet ägnas i huvudsak åt politisk dialog. löpande arbete sköts av utrikesministrarnas ställföreträdare vid det s.k. ställföreträdarmötet. Ställföreträdarna är vanligen medlemsländernas ständiga representanter i , t.ex. seniora diplomater med ambassadörsstatus. Ställföreträdarna hanterar alla frågor inom ministerkommitténs kompetensområde och beslutar i utrikesministrarnas ställe. Ställföreträdarmöten hålls i regel . funktion är fastlagd i stadga. Av stadgan framgår att ministerkommittén är dels ett organ där varje medlemsland kan uttrycka sina åsikter individuellt och på lika villkor med övriga medlemsländer, dels ett organ som ger uttryck för medlemsländernas kollektiva vilja, dvs. en europeisk ansats för att lösa olika problem. ska agera å vägnar. På eget initiativ eller på inrådan av den parlamentariska församlingen ska man beakta de åtgärder som är nödvändiga för att driva organisationens målsättningar. Beslut fattas antingen med enhällighet eller med kvalificerad majoritet. I syfte att främja europeiskt samarbete eftersträvas dock i regel enhällighet. arbetar för målsättningar på olika sätt. Med undantag av försvarsfrågor får man diskutera alla frågor som är av ömsesidigt intresse för medlemsländerna. Man har rätt att sluta mellanstatliga avtal såsom konventioner och tilläggsprotokoll. Vidare antar man gemensam policy och beslutar om budget och medlemskap i organisationen. En annan av ministerkommitténs uppgifter är att övervaka medlemsländernas genomförande av gemensamma åtaganden, inklusive beslut. Ställföreträdarna håller därför flera s.k. DH/HR-möten och övervakningsmöten .