frsrdg · GX04JO1 · 2009-11-12 00:00:00 — Nämnden lämnade även som sitt yttrande en tjänsteskrivelse, undertecknad av socialchefen , i vilken anfördes bl.a. följande. har blivit anmodad att utreda och yttra sig beträffande ett enskilt ärende. Ärendet berör frågan om underrättelse till om att barn placerats i familjehem eller HVB respektive återflyttat till boför- älder. För att säkerställa rutinerna kring den underrättelseskyldighet socialnämnden har till i dessa ärenden har förvaltningen föreslagit en revidering av nämndens delegationsordning. Genom revideringen bör det framgå tydligt att underrättelseskyldigheten inträder då ett barn varit placerat mer än en månad oavsett om placeringen är i ett jourhem. bifogade slutligen en revidering av nämndens s.k. delega- tionsordning, vilken hade beslutats som yttrandet till JO behand- lades. Enligt den reviderade lydelsen av delegationsordningen var socialsek- reterare behörig att besluta om underrättelse till försäkringskassa om att barn med underhållsstöd placerats i familjehem eller HVB. Till förordnandet var fogad en kommentar med följande lydelse. Underrättelse ska ske om barnet är placerat mer än en månad i familjehem (även jourhem) eller HVB samt då placering upphör. . kommenterade remissyttrandet. Hon inkom även med en kom- plettering till sina klagomål och anförde därvid bl.a. att hon nu hade fått reda på att B. hade varit placerad utanför det egna hemmet även under vissa perio- der . I ett beslut anförde JO följande. I 3 § första stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd (USL) anges att ett barn har rätt till underhållsstöd, om föräldrarna inte bor tillsammans. Det krävs dessutom att barnet varaktigt bor hos endast en av föräldrarna och är folkbokförd hos den föräldern (boföräldern) samt att boföräldern bor här i landet och, om barnet är underårigt, är vårdnadshavare för barnet. Av 11 § USL framgår bl.a. att underhållsstöd inte lämnas för sådan kalen- dermånad då barnet under hela månaden vårdas i familjehem eller hem för vård eller boende inom . Den nämnd som ansvarar för vården 2 009 /1 0:JO1 ska, enligt 2 § förordningen (1996:1036) om underhållsstöd, genast underrätta när ett barn skrivs ut eller in. När un- derrättas om att ett barn har skrivits in för vård på det allmännas bekostnad ska kassan hålla inne utbetalningar av underhållsstöd från och med månaden efter den då barnet skrevs in (se Vägledning 2001:9, ver- sion 3, s. 51). Om ett barn genom socialnämndens försorg får vård i ett annat hem än det egna, är föräldrarna skyldiga att i skälig utsträckning bidra till kommunens kostnader enligt grunder som regeringen föreskriver. får i sådana fall uppbära underhållsbidrag som avser barnet (8 kap. 1 § andra stycket socialtjänstlagen, 2001:453). När ett barn under minst en kalendermånad vårdas utanför det egna hem- met genom försorg föreligger således inte någon rätt till un- derhållsstöd. Den bidragsskyldige föräldern ska då inte heller återbetala något underhållsstöd till ; i stället kan ersättningsskyldighet upp- komma gentemot socialnämnden. Det är självfallet av vikt att socialnämnden fullgör sin skyldighet att genast underrätta när ett barn skrivs ut eller in, så att kassans handläggning av ärendena om underhållsstöd och återbetalning av underhållsstöd grundar sig på korrekta uppgifter om sakförhållandena. Av utredningen framgår att socialförvaltningen i både A:s och B:s fall, be- träffande de placeringar utanför det egna hemmet som utredningen hos JO har avsett, har dröjt alltför länge med att underrätta om placer- ingarna. Det kan i fråga om B. särskilt framhållas att underrättelse borde ha skett redan när den s.k. jourhemsplaceringen inleddes , efter- som man då inte rimligen kunde utgå från annat än att B. skulle komma att vara placerad utanför det egna hemmet under mer än en kalendermånad. So- cialnämndens handläggning kan inte undgå kritik. Det inträffade synes till viss del bero på en då rådande missuppfattning inom socialförvaltningen av innebörd att skyldigheten att underrätta Försäk- ringskassan inte skulle gälla i sådana situationer när barnet hade placerats i ett s.k. jourhem. Jag noterar att socialnämnden i den numera reviderade delega- tionsordningen uttryckligen har anmärkt att underrättelse ska ske även i dessa fall. Jag finner skäl att här åter erinra om författningstextens utformning, nämligen att underrättelse ska ske genast när ett barn skrivs ut eller in. Enligt min uppfattning måste bestämmelsen, tolkad mot bakgrund av dess ändamål, anses innebära att underrättelse till skulle kunna underlåtas endast om det står helt klart redan när en placering påbörjas att barnet inte kommer att vara placerat under tid som överstiger en kalendermånad. Det som . har anfört i sin kompletterande inlaga, och vad som kommer fram av de handlingar hon har bifogat, ger vid handen att B. även var placerad i s.k. jourhem under två och att Försäkrings- kassan inte underrättades om detta. Jag finner emellertid inte tillräckliga skäl att nu utreda saken närmare, utan nöjer mig i denna del med att hänvisa till de uttalanden som jag har gjort i det föregående. Med den kritik som har uttalats avslutas ärendet. 2 009 /1 0:JO1 handläggning av ett tillsynsärende beträffande ett behandlingshem som drevs i enskild regi (Dnr 4202-2007) I en anmälan, som inkom till JO , framförde (), genom föreståndaren . och hemmets behandlingsansvarige , klagomål mot i Söderman- lands län. Klagomålen avsåg bl.a. att handläggningstiden av ett tillsynsärende beträffande hemmet varit för lång. Inledningsvis inhämtades akt i tillsynsärendet (dnr 701-12730- 2006). Av handlingarna i akten framgick att ärendet inletts med anledning av anmälningar mot DUH från socialförvaltningen i kommun och i som inkom till . Av handlingarna framgick vidare att hade remitterat ären- det till DUH och att DUH inkom med svar den 27 no- vember 2006. Det framgick också att socialförvaltningen i genomfört ett tillsynsbesök hos DUH och lämnat rapport till länssty- relsen . Någon ytterligare dokumentation fanns inte i akten. anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som framförts i anmälan till JO. I ett remissvar, som var undertecknat av chefen för välfärds- enhet, , och socialkonsulenten , anför- des bl.a. följande. inkom och kommuner med klagomål på DUH, klagomålet gällde samverkan mellan behandlingshemmet och soci- altjänsten, den fysiska miljön och bemötande. Klagomålen remitterades till som genomförde en tillsyn vid DUH och inkom med sitt yttrande till . inkommer information från ett par kommuner som be- rättar att de känner tveksamheter kring DUH. in- kommer två anonyma anmälningar om att barn far illa på DUH. inkom DUH med två nya ansökningar. Den ena gällde sänkt åldersgräns för barn och ungdomar. Den andra ansökan gällde två be- handlingsplatser i en lägenhet. avslog båda ansökningarna och DUH överklagade inte besluten. begärdes DUH i konkurs och verksamheten avveckla- des. 2 009 /1 0:JO1 Svar på frågorna i anmälan till JO Då det inkom fler klagomål mot verksamheten än de som utgått från i sin tillsyn beslöt att genom- föra en större tillsyn i verksamheten. Detta innebar att tidigare- lade den verksamhetstillsyn som skulle genomföras inom ramen för reger- ingsuppdraget, det s.k. barnuppdraget, på Dufvans ungdomshem senhösten 2007 till . Innan verksamhetstillsynen genomfördes informerade ägaren om att de hade ett barn placerat i en lokal som saknade tillstånd. Vid verksamhetstillsynen framkom att DUH placerat barn i fle- ra lägenheter som saknade tillstånd och att verksamheten både tagit emot barn och ungdomar som var för unga och för gamla för gällande tillstånd. Efter tillsynens genomförande har det inkommit ytterligare klagomål på verksam- heten avseende att verksamheten har tagit emot barn som varit för unga enligt gällande tillstånd och att droger har förekommit på DUH. fick kännedom om att två ungdomar överdoserat läkemedel på DUH. Överdosen var så allvarlig att ungdomarna behövde in- tensivvård på sjukhus vid upprepade tillfällen. Det framkom att ungdomar fått uppsöka sjukhus med anledning av använd- ning av narkotiska preparat, bl.a. en av de ungdomar som var för ung för att tas emot enligt tillståndet. fick DUH ett föreläggande angående hur verksamheten kan garantera säkerheten för de ungdomar som finns på verksamheten. I före- läggandet ingick även ett intagningsstopp. Efter varje tillsynsbesök på respektive HVB skrivs en rapport och ett be- slut. I de tillsyner som ingår i barnuppdraget tar detta efter tillsynsbesöket och dessa dokument skickas till respektive HVB. Att tiden är så pass lång beror delvis på att det ska genomföras intervjuer med ex. place- rande socialtjänster, vårdnadshavare och att materialet kommuniceras med verksamheten . I DUH:s fall skulle rapporten och beslutet vara verksamheten tillhanda /. gått i konkurs har dock denna rapport inte prioriterats av länsstyrel- sen, varför det tagit . Den nationella rapporten som gäller för hela landet ska vara klar . DUH bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret. Föredraganden inhämtade kompletterande upplysningar från socialkonsulen- ten vid som uppgav följande. Det finns ingen dokumentation i tillsynsärendet efter det att rapporten från kom in till . Ärendet avslutades genom den rapport som överlämnade till regeringen med anled- ning av det s.k. barnuppdraget. Något beslut i det enskilda ärendet har inte meddelats. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 7 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453, SoL) får ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ inte utan tillstånd av läns- styrelsen yrkesmässigt bedriva verksamhet i form av bl.a. hem för vård eller 2 009 /1 0:JO1 Enligt 13 kap. 3 § SoL har tillsyn över bl.a. sådan en- skild verksamhet som omfattas av kravet på tillstånd enligt 7 kap. 1 § SoL. Verksamheten står under löpande tillsyn av socialnämnden i den kommun där verksamheten bedrivs (13 kap. 5 § SoL). har rätt att inspektera en verksamhet som står under länssty- relsens tillsyn och får inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Om det förekommer något miss- förhållande i verksamheten får förelägga den som svarar för verksamheten att avhjälpa missförhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och föreläggande inte följs, får förbjuda fortsatt verksamhet (13 kap. 6 § tredje stycket SoL). Om missförhållandet är så all- varligt att det föreligger fara för barns liv, hälsa eller personliga säkerhet får , utan föregående föreläggande, förbjuda fortsatt verksamhet vid bl.a. hem av nu aktuellt slag (13 kap. 6 § sista stycket SoL som trädde i kraft ). beslut om föreläggande eller förbud enligt 13 kap. 6 § SoL får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (16 kap. 4 § första stycket SoL). Den som ifrågasätter verksamheten vid ett behandlingshem kan göra en anmälan om saken till . Det finns inte någon författningsregel som ålägger att utreda varje sådan anmälan. Det finns inte heller någon bestämmelse som anger exakt hur handläggningen av en sådan anmä- lan ska gå till. har tämligen stor frihet att bestämma om och hur en granskning av en anmälan ska utföras. Det är emellertid viktigt att hand- läggningen av ärendet dokumenteras och att det tydligt framgår vilka åtgärder som har vidtagit. DUH var en sådan enskild verksamhet som avses i 7 kap. 1 § SoL och stod således under tillsyn. Verksamheten stod också under löpande tillsyn av i där verksamheten bedrevs. Av utredningen framgår att inledde ett tillsynsärende med an- ledning av de anmälningar mot DUH som i respek- tive gjorde . Med anledning av anmälningar- na inhämtade ett yttrande från DUH. Ett yttrande kom in till . Det framgår vidare att ärendet remitte- rades till i som genomförde en inspek- tion av verksamheten. Kommunen gav in en rapport till . Efter att kommunens rapport hade kommit in till ankom det på att ta ställning till om det var påkallat med någon åtgärd beträffande hemmet eller om klagomålen från socialförvaltningen i Asker- sunds kommun och i behövde utredas ytterligare. Det har framkommit att det då hade kommit in flera klagomål mot DUH och att därför beslutade att genomföra en större tillsyn av verksamheten. Av remissvaret framgår att denna verksamhetstillsyn skulle ske inom ramen för det s.k. barnuppdraget. I regleringsbrev för uppdrog regeringen till samtliga läns- styrelser att och 2007 särskilt utöva strukturerad och operativ tillsyn över samtliga enskilda och offentliga verksamheter där barn och unga 2 009 /1 0:JO1 ges insatser av (barnuppdraget). Redovisning av uppdraget skulle ske . Jag har inte några synpunkter på att valde att genomföra en mer omfattande tillsyn av den verksamhet som bedrevs vid DUH. Jag har inte heller anledning att ifrågasätta bedömningen att verksamhetstillsynen kunde ske som ett led i barnuppdraget, särskilt som tidigarelade den tillsyn som hade planerats inom ramen för det uppdraget. Jag vill dock fram- hålla att en sådan handläggning inte får medföra att dokumentationen i det ursprungliga tillsynsärendet upphör. I det aktuella tillsynsärendet saknas do- kumentation som visar vilka handläggningsåtgärder som vidtogs efter det att kommunen inkom med sin rapport. Det framgår inte ens att den fortsatta handläggningen skulle ske inom ramen för barnuppdraget. Det har således inte varit möjligt att under utredningens gång eller i efterhand se hur ärendet har handlagts. Av akten i ärendet kan inte heller utläsas om ärendet har avslu- tats. Detta är inte tillfredsställande. Vad DUH anfört i övrigt föranleder inte något uttalande från min sida. 2 009 /1 0:JO1 Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) Anmälan mot i m.fl. angående handläggningen av ett ärende enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Fråga bl.a. om två barn har beretts vård vid en låsbar enhet inom ett s.k. särskilt ungdomshem, utan att det förelegat rättslig grund för detta (Dnr 4613-2006) har tillsammans två barn, D.N. och M.N., födda respekti- ve 1994. beslutade ordföranden i i kom- mun att omhänderta D.N. med stöd av 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Besluten verkställdes och barnen fördes till ett familjehem . mellan rymde D.N. ordförande beslutade därför att placera D.N. på Folåsa behandlingshem, som är ett sådant särskilt ungdomshem som drivs av , SiS. Folåsa behandlingshem beslutade om inskrivning i hemmet och att barnen med stöd av 15 b § LVU skulle beredas vård vid en låsbar enhet. I en anmälan, som kom in till JO , framförde . klagomål mot i och mot Folåsa behand- lingshem. Han anförde bl.a. att D.N. var inspärrade på behand- lingshemmet utan att det fanns erforderligt domstolsbeslut. Akterna rörande de aktuella barnen inlånades från socialförvaltningen i Filip- stads kommun och från Folåsa behandlingshem. Vad som kom fram genom den inhämtade utredningen gav anledning att anta att befattningshavare som stod under JO:s tillsyn hade gjort sig skyldig till tjänstefel enligt 20 kap. 1 § . JO beslutade därför att inleda förundersökning angående sådant brott och upp- drog åt vice överåklagaren att genomföra utredningen. Förhör hölls med socialchefen , verksamhetsledaren och socialnämndens ordförande , samtliga i . Vid förhören underrättades de om att de var skäligen misstänkta för att ha gjort sig skyldiga till tjänstefel enligt 20 kap. 1 § . Under förundersökningen hölls även förhör enligt 23 kap. 6 § med socialsekreteraren , Socialnämn- den i , avdelningsföreståndarna 2 009 /1 0:JO1 Rulander, båda Folåsa behandlingshem, placeringssekreteraren , SiS, socialkonsulenten , i , och rådmannen , Länsrätten i . De handlingar som fanns hos SiS centralt rörande de aktuella barnen låna- des in. JO fann inte anledning att fullfölja förundersökningen och beslutade därför att lägga ned den och i stället fortsätta granskningen av socialnämndens och SiS handläggning inom ramen för förevarande tillsyns- ärende. i anmodades att yttra sig över vad Gö- ran G. hade framfört i sin anmälan till JO såvitt avsåg handläggningen vid socialnämnden och dess förvaltning. Yttrandet skulle avges i belysning av vad som hade kommit fram vid förhören med , , , , Per Rulander och . SiS anmodades att yttra sig över frågan om förutsättningarna att ta emot D.N. vid Folåsa behandlingshem och att bereda barnen vård vid en enhet inom hemmet som är låsbar eller på annat sätt inrättad för särskilt nog- grann tillsyn. och SiS inkom med remissvar. SiS gav därefter in en kompletterande skrivelse. I en förnyad remiss hemställde JO att socialnämnden skulle komplettera sitt remissvar i vissa avseenden. inkom med ett förnyat remissvar. . fick del av remissvaren och yttrade sig över dessa. I en skrivelse, som kom in till JO , anmälde . hela omhändertagandet för granskning hos JO. Till skrivelsen fogade han vissa handlingar. . gav därefter in ytterligare en handling. Med anledning av vad . hade anfört i sitt yttrande över SiS remiss- svar inhämtades upplysningar per telefon från tf. institutionschefen , Folåsa behandlingshem. Vidare infordrades vissa handlingar. JO hade vid beslutet tillgång till bl.a. delar ur Länsrättens i akt i mål nr 1221-06 och akten i länsrättens mål nr 1263-06, Kammarrättens i beslut och dom i mål nr 6155-2006, SiS beslut i ärende dnr 34-746-06 samt anmälan och beslut i i ärende dnr 701-5960- 2007. I ett beslut anförde JO följande. Insatser inom för barn och ungdomar ska göras i samförstånd med den unge och hans eller hennes vårdnadshavare enligt bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453), SoL. Barn och ungdomar kan under vissa förut- sättningar beredas vård utan samtycke med stöd av LVU. Sådan vård kan beslutas på grund av brister i ett barns hemmiljö (2 § LVU) eller den unges eget beteende (3 § LVU). 2 009 /1 0:JO1 Beslut om vård med stöd av LVU meddelas av länsrätten efter ansökan av socialnämnden (4 § LVU). får med stöd av 6 § LVU besluta att den som är ska omhändertas, om det är sannolikt att den unge behöver beredas vård med stöd av LVU och rättens beslut om vård inte kan avvaktas med hänsyn till risken för den unges hälsa eller utveckling eller till att den fortsatta utredningen allvarligt kan försvåras eller vidare åtgärder hindras. Om socialnämndens beslut om omhändertagande inte kan avvaktas, får nämndens ordförande eller någon annan ledamot som nämnden har förordnat besluta om omhändertagande. Det har från rättssäkerhetssynpunkt ansetts erforderligt att ett beslut av so- cialnämnden om omhändertagande enligt 6 § LVU prövas av domstol. Ett beslut om omhändertagande ska underställas länsrät- ten inom från den dag då beslutet fattades. Om beslutet inte har underställts länsrätten inom föreskriven tid, upphör omhändertagandet (7 § första och tredje stycket LVU). Vård enligt LVU ska anses påbörjad när den unge på grund av ett beslut om omhändertagande eller om vård har placerats utanför sitt eget hem (10 § LVU). bestämmer hur vården av den unge ska ordnas och var han eller hon ska vistas (11 § LVU). För vård av unga som på någon grund som anges i 3 § LVU behöver stå under särskilt noggrann tillsyn ska det finnas särskilda ungdomshem (12 § LVU). SiS är central förvaltningsmyndighet för de särskilda ungdomshem- men. Om den unge vårdas vid ett sådant hem på någon grund som anges i 3 § LVU, får han eller hon hindras att lämna hemmet och i övrigt underkastas den begränsning av rörelsefriheten som är nödvändig för att vården ska kunna genomföras (15 § LVU). Den intagne får med stöd av 15 b § LVU beredas vård vid en enhet inom hemmet som är låsbar eller på annat sätt inrättad för särskilt noggrann tillsyn, om det är nödvändigt med hänsyn till den intagnes, övriga intagnas eller personalens säkerhet, eller om det är nödvändigt för att förhindra att den intagne avviker eller för att i övrigt genomföra vården. Det finns inte något formellt hinder för att den som vårdas med stöd av 2 § LVU placeras vid ett särskilt ungdomshem. Vissa särskilda ungdomshem kan även ta emot ungdomar som vårdas på frivillig grund med stöd av bestämmel- serna i socialtjänstlagen. Beträffande barn och ungdomar som är placerade vid ett särskilt ungdomshem med stöd av 2 § LVU eller socialtjänstlagen gäller enligt 18 § LVU bestämmelserna i 16 § LVU om förbud mot att vid hemmet inneha viss angiven egendom och 17 § LVU om kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning. Däremot gäller inte bl.a. bestämmelsen i 15 b § LVU om vård vid en låsbar enhet. Det är därför viktigt att det av ett beslut om omhändertagande framgår om beslutet grundas på sådana om- ständigheter som anges i 2 § och/eller 3 § LVU (prop. 1979/80:1 del A s. 590). 2 009 /1 0:JO1 Vård med stöd av 3 § första stycket LVU ska beslutas om den unge utsätter sin hälsa och utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. När det gäller D.N. var det inte fråga om något missbruk av be- roendeframkallande medel eller brottslig verksamhet. Fråga var däremot om de utsatte sin hälsa och utveckling för påtaglig risk att skadas genom annat socialt nedbrytande beteende. Det torde vara ovanligt att barn som inte har nått upp till tonåren bereds vård med stöd av 3 § LVU. Huruvida det i ett enskilt fall föreligger förutsätt- ningar för ett ingripande med stöd av den bestämmelsen är dock en fråga som det ankommer på domstol att pröva. JO är återhållsam med att uttala sig i frågor som ska prövas i sådan ordning. Jag har inte ansett att det finns till- räckliga skäl att frångå den principen i det nu förevarande fallet. Min granskning är inriktad på den formella handläggningen som rör pla- ceringen av barnen vid en låsbar enhet inom Folåsa behandlingshem. ansökte i om att D.N. skulle beredas vård med stöd av 2 § LVU. Ett beslut om omhändertagande av barnen med stöd av 6 § LVU fattades . Länsrätten i förordnade om vård enligt LVU i en dom (länsrättens mål nr 1402-05). överklagade domen till Kam- marrätten i (kammarrättens mål nr 3990-06). Länsrätten hade i sitt mål hållit en förhandling. Vid den hade vare sig T.N., hans ombud eller offentliga biträde varit närvarande. Enligt kammarrättens mening hade länsrätten inte bort avgöra målet utan att T.N. vid förhandlingen företräddes av åtminstone ombudet eller biträdet. Kammarrätten undanröjde därför länsrättens dom och visade målet åter till länsrätten för ny behandling (kammarrättens beslut ). ordförande fattade nya beslut om att omhänderta D.N. med stöd av 6 § LVU. Beslu- ten underställdes länsrätten. I besluten, som var avfattade på särskilda formu- lär, hänvisades till en bilaga, bilaga 1. I bilagan, som hade undertecknats av verksamhetsledaren , anfördes följande. Upplysning avseende underställning av beslut avseende omhändertagande enligt § 6 LVU Den tidigare dom i mål nr 1402-05 meddelades med omedelbar verkställighet, har undanröjts av kammarrätten , mål nr, 3990-06. mot C.S:s medgivande avvikit med barnen och ej uppehållit sig på den plats där de är mantalsskrivna i har ej heller verkställighet av do- men kunnat genomföras. Som grund till det omedelbara omhändertagandet ligger tidigare utredning och barnpsykiatrisk utredning samt de omständigheter att socialnämnden nu är helt utan insyn i barnen N:s situation. 2 009 /1 0:JO1 Det angavs inte uttryckligen i omhändertagandebesluten eller i bilagan att besluten grundade sig på sådana omständigheter som anges i 2 § LVU. Det framgår dock av sammanhanget att så var fallet. fick kännedom om var D.N. befann sig och placerades barnen i ett familjehem. De rymde från famil- jehemmet till . Nämnden bedömde att de var så rymningsbenägna att det för att trygga deras säkerhet fanns skäl att placera dem på ett låst SiS hem. Efter kontakt mellan socialförvaltningen och Folåsa behandlingshem beslutade att placera barnen i det hemmet. I samband med inskriv- ningen på Folåsa beslutades, med stöd av 15 b § LVU, att D.N. skulle beredas vård vid en låsbar enhet.