frsrdg · GW04RRS26 · 2009-06-10 00:00:00 — Bland annat bör basera sin riskanalys på samtliga mål och så kallade bruttorisker, det vill säga de risker myndigheten utsätts för utan en fungerande intern styrning och kontroll. Dessutom bör kontrollåtgärder identifieras och följas upp. (dnr 32-2008-0761) har inte beslutat om några ägardirektiv för . har dock påbörjat ett arbete med att upprätta sådana. Vidare finns ett behov av att renodla relationen mellan och holdingbolaget så att den blir mer affärsmässig. Det finns risk för att VD för inte alltid är oberoende genom att han även är anställd vid . VD bör i sin tjänst vid inte handlägga ärenden i förhållande till holdingbolaget som innebär att oberoendet kan ifrågasättas. Slutligen har kunnat konstatera att lagen om offentlig upphandling () är tillämplig vid köp av tjänster från egna holdingbolag samt vid byggentreprenad genom . bör säkerställa att tillämpas på ett korrekt sätt. (dnr 32-2008-0760) Styrelsen har inte visat underlag som styrker att de fullgjort kraven enligt förordningen om intern styrning och kontroll. Bland annat har styrelsen inte fastställt och beslutat om hur de vill arbeta med den interna styrningen och kontrollen . Upprättade riskanalyser innehåller ingen bedömning av hur risker ska värderas och vilka risker som är viktiga nog att behandlas av styrelsen respektive kan hanteras av andra nivåer inom . Vidare har identifierade kontrollåtgärder inte på ett tydligt sätt motiverats utifrån de identifierade riskerna. Slutligen framgår inte av dokumentationen om och i vilken omfattning uppföljning och utvärdering har gjorts. har kunnat konstatera att lagen om offentlig upphandling () är tillämplig vid köp av byggentreprenad från . rekommenderas utreda hur detta påverkar den fortsatta upphandlingsverksamheten bland annat mot bakgrund av att avser teckna avtal om byggnation om nya lokaler. (dnr 32-2008-0735) fattade beslut om att flytta den grundutbildning och forskning som bedrivs i till högskolans centrala campus i och att i ska avvecklas. Högskolan är förpliktigad att betala hyra för lokalerna till och med . För att ge en fullständig bild av högskolans kostnader för lokaler bör kostnaden för de lokaler som högskolan inte utnyttjar redovisas i balansräkningen som upplupna kostnader. Motsvarande belopp bör även redovisas i resultaträkningen som kostnader för lokaler. bör redovisa hyrorna för den outnyttjade lokalytan i som en engångskostnad. Högskolan bör göra en bedömning av vilken kostnad som högskolan har för de uppsagda lokalerna och redovisa samtliga lokalkostnader som är hänförliga till räkenskapsåret. (dnr 32-2008-0700) Styrelsen har inte visat underlag som styrker att de fullgjort kraven enligt förordningen om intern styrning och kontroll. Bland annat har styrelsen inte fastställt och beslutat om hur de vill arbeta med intern styrning och kontroll. Inte heller riskanalys eller riskvärderingsmodellen är fastställd av styrelsen. Riskanalysen bör utvecklas vad gäller de administrativa processerna. Vidare har inga kontrollåtgärder identifierats, fastställts av styrelsen eller verkat direkt kopplat till riskanalysen. Av dokumentationen framgår inte om och i vilken omfattning uppföljning och utvärdering har gjorts relaterat till kontrollåtgärderna. Slutligen saknas en samlad dokumentation över de aktiviteter som ingår i processen för intern styrning och kontroll som underlag för styrelsens bedömning om intern styrning och kontroll i årsredovisningen. Processen för dokumentation, uppföljning och analys av årsredovisningen bör förstärkas för att säkerställa en korrekt återrapportering och att gällande regelverk följs. har kunnat konstatera att lagen om offentlig upphandling () är tillämplig vid köp från närstående juridiska personer. bör bedöma hur detta påverkar den fortsatta upphandlingsverksamheten. har påpekat behovet av att reglerar skulder för lärarövertid. bör nå en uppgörelse med fordringsägare och reglera skulderna. (dnr 32-2007-0745) Granskningen av efterlevnad av förordningen om intern styrning och kontroll visar att det finns vissa brister i arbetet och dokumentationen som behöver åtgärdas . Bland annat har styrelsen inte på ett tydligt sätt tagit ställning till vilken återrapportering och dokumentation den behöver för att kunna göra sin bedömning av den interna styrningen och kontrollen i årsredovisningen. Befintlig intern styrning och kontroll beskrivs till viss del i återrapporteringen till styrelsen, men en mer heltäckande beskrivning bör tas fram. Styrelsen har inte tagit ställning till hur riskerna ska värderas och vilka risker som är viktiga nog att behandlas av styrelsen respektive kan hanteras av andra nivåer inom . Vidare finns en beskrivning av övergripande kontrollåtgärder för att motverka de mest väsentliga riskerna, men för övriga risker finns endast i begränsad utsträckning beskrivning av befintlig intern styrning och kontroll. bör tydligare dokumentera vilka kontrollåtgärder som genomförts, saknas och planeras för de identifierade riskerna för att styrelsen på ett bättre sätt ska kunna ta ställning till om vidtagna kontrollåtgärder är tillräckliga. Vidare framgår inte av dokumentation om och i vilken omfattning uppföljning och utvärdering gjorts. Slutligen bör underlaget för styrelsens bedömning om intern styrning och kontroll förbättras till att vara ett samlat underlag. har genomfört en granskning av upphandling av varor och tjänster och bedömer att det finns brister i upphandlingsförfarandet. Bland annat är inte upphandlingsordningen aktuell, rutiner för att följa upp om upphandlingar görs affärsmässigt saknas, likaså saknas rutiner för att ha kontroll över att beloppsgränser hålls. Vidare finns inga framtagna mallar eller dokumentation för att tillförsäkra kvalitet i upphandlingsprocessen. Den genomförda granskningen visar att reglerna i lagen om offentlig upphandling () inte följs. För vissa anskaffningar har ingen upphandling gjorts och i en del fall finns avtal som är gamla och i andra fall avtal som bygger på tradition. Det förekommer även att gjort upphandling trots att ramavtal finns utan att underrätta om skälet till detta. har dessutom kunnat konstatera att lagen om offentlig upphandling () är tillämplig vid köp av byggentreprenad från . bör bedöma hur dessa slutsatser ska påverka upphandlingsprocessen. (dnr 32-2008-0597) anser att (FBA) process för framtagandet av resultatredovisningen har brister. bedömning är att FBA inte har tillämpat den beslutade processen fullt ut vid upprättandet av årsredovisningen och att detta har bidragit till brister i årsredovisningen. Brister i resultatredovisningen noterades avseende obesvarade återrapporteringskrav, rapporteringens omfattning, avsaknad av jämförelser samt bristande underlag till rapporteringen. Sida (dnr 32-2008-0638) bedömning är att Sida inte på ett tillfredsställande sätt har tillämpat sin valda metod att använda revisioner och granskningar som kontrollmetod avseende biståndsgivning . Bristerna i Sidas interna styrning och kontroll har resulterat i att Sida inte gör tillräckliga bedömningar av risker i de enskilda insatserna och att Sida inte i tillräcklig omfattning inhämtar information från revisorer som har granskat bidragsmottagarna. Sida bedömer inte i tillräcklig omfattning inriktning, resultat eller kvalitet i utförda revisioner och granskningar. Sida vidtar inte heller i tillräcklig omfattning åtgärder när fel eller brister har identifierats hos biståndsmottagarna. Enligt bedömning är de brister som beskrivs i rapporten resultat av att Sida inte har ett tillräckligt fungerande system för uppföljning av den interna styrningen och kontrollen. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2008-0600) har överskridet sin bemyndiganderam med . Som förklaring har institutet angivit att myndigheten intagit en generös hållning till ändrade studie- och forskningsperioder. Bemyndiganderamen har fördubblats . bör följa upp att tilldelad bemyndiganderam inte överskrids och om skäl finns för överskridande begära en utökad bemyndiganderam hos regeringen. riksbank (dnr 32-2008-0578) Definitioner av viktiga begrepp i årsredovisningen avseende avsnittet om ett säkert och effektivt betalningsväsende framgår inte på ett helt klart och explicit sätt i texterna. Likaså framgår inte förutsättningar avseende intjäningsförmåga och kreditförluster på ett helt klart och explicit sätt i texterna. Vidare saknas en explicit redogörelse för hur sammanvägningen till samlade bedömning av den finansiella stabiliteten gjorts. Därför finns risker för tolkningssvårigheter avseende slutsatser och bedömningar. har iakttagit att enligt uppgift inte kunnat inhämta externt rättsligt utlåtande gällande tredjemans pant från utländskt bolag och därigenom utsatt sig för risk att fatta beslut på felaktigt underlag. Granskningsrapporter sedan årliga rapporten har publicerat 28 granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen sedan Riksrevisorernas årliga rapport . En kort sammanfattning av innehållet och de viktigaste iakttagelserna från respektive granskning redovisas i det följande. Tvärvillkorskontroller i EU:s jordbruksstöd (RiR 2008:11) har granskat hur regeringen och berörda myndigheter har hanterat de så kallade tvärvillkorskontrollerna i EU:s gårdsstöd. EU betalar ut nästan i gårdsstöd till svenska jordbrukare, ett stöd som utgör en väsentlig del av de svenska jordbrukarnas intäkter. För att jordbrukaren ska få gårdsstöd måste dock vissa villkor vara uppfyllda. Jordbrukaren ska se till att jordbruksmarken sköts samt följa lagar inom miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd. Ett stort antal myndigheter är involverade i systemet med tvärvillkorskontroller, däribland , länsstyrelserna och kommunerna. Om tvärvillkoren inte uppfylls ska avdrag göras på jordbruksstödet. samlade bedömning är att det finns stora brister i tvärvillkorskontrollerna. Kravet om minsta antal kontroller har till exempel inte uppfyllts. Granskningen visar också på brister i de förutsättningar som regeringen gett för kontrollerna och på brister i ansvar som samordningsmyndighet. Bland annat har , efter beslut av länsstyrelserna, betalat ut stöd trots att det saknas tillräckligt beslutsunderlag från tvärvillkorskontroller. Regeringens försäljning av av aktierna i (RiR 2008:12) sålde regeringen av aktierna i för . Försäljningen var det första steget i regeringens minskning av statens ägande i statliga bolag. har granskat hur regeringen planerade, genomförde och följde försäljningen samt granskat regeringens redovisning till . Granskningen visar bland annat att regeringen fick ett rimligt pris givet den ambitionsnivå den hade och den korta tid som transaktionen genomfördes under. Rabatten, det vill säga skillnaden mellan uppnått pris och börskursen, var dock relativt hög. Förutsättningar för en transaktion med lägre rabatt hade kunnat skapas av regeringen om den hade varit mera aktiv i att styra de banker som genomförde transaktionen. rekommendation är att regeringen inför kommande försäljningar bör sammanställa och följa relevant best practice. anser att regeringen särskilt bör utveckla och säkerställa att det finns beställarkompetens inom samt hålla en hög aktivitetsnivå gentemot de rådgivare och banker som får i uppdrag att genomföra transaktionen. Vid framtida försäljningar är det också viktigt att frågor om rabatten beaktas såväl under förberedelserna som under själva genomförandet och uppföljningen av transaktionen. Svenskundervisning för invandrare (sfi) En verksamhet med okända effekter (RiR 2008:13) Svenskundervisning för invandrare (sfi) är en skolform för vuxna som syftar till grundläggande kunskaper i svenska språket. En viktig målsättning med sfi är att stärka deltagarnas möjligheter att få anställning och egen inkomst. har granskat om regeringen har utvärderat effekterna av sfi på deltagarnas ställning på arbetsmarknaden, samt förutsättningarna för att genomföra sådana effektutvärderingar. Granskningen visar att sfi:s effekter aldrig har utvärderats, vare sig vad gäller deltagarnas ställning på arbetsmarknaden eller på andra områden. Vidare visar granskningen att sfi:s effekter inte kan utvärderas med befintlig statistik och traditionella metoder. Regeringen har inte heller skapat förutsättningar för att sådana utvärderingar ska kunna genomföras. I rapporten presenterar två förslag i syfte att främja utvärderingar av sfi:s effekter. Kulturbidrag effektiv kontroll och goda förutsättningar för förnyelse? (RiR 2008:14) har granskat bidragsgivningen från och . Granskningen visar att har förbättrat den interna styrningen och kontrollen av bidragsprocessen . Men det finns fortfarande brister i och bidragsgivning. Ett exempel är att kriterierna för myndigheternas bidragsgivning är otydliga. Granskningen visar också att det förekommer en omsättning bland bidragsmottagare, men att det är de bidragsmottagare som har fått bidrag som delar på merparten av pengarna i bidragsgivning. Det kan vara ett tecken på att omprövningen av bidrag brister och därmed att det kulturpolitiska målet om förnyelse inte uppnås. rekommenderar regeringen och kulturmyndigheterna att skärpa uppföljning och utvärdering av såväl enskilda bidragsmottagare som typer av bidrag, i syfte att få dokumenterat underlag för omprövning och förnyelse i bidragssystemet. Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket - Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition (RiR 2008:15) har granskat regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition. har den ekonomiska vårpropositionen en ny utformning i enlighet med önskemål. Propositionen ska inte längre innehålla konkreta förslag på nya reformer utan i stället tydliggöra den övergripande inriktningen av finanspolitiken. Det finanspolitiska ramverket har en central roll för att säkerställa en långsiktigt hållbar finanspolitik. består av kvantifierade mål och restriktioner såsom överskottsmålet, utgiftstaket och det kommunala balanskravet. granskning visar att regeringen förbättrat sin redovisning jämfört med tidigare ekonomiska propositioner. Men uppföljningen av överskottsmålet och bedömningen av reformutrymmets storlek är fortfarande otydlig. Regeringens beräkningar visar att överskottet i de offentliga finanserna är stort och växande och att det kraftigt överträffar det fastställda målet på av BNP. Det framgår dock inte tydligt av propositionen hur stort reformutrymmet faktiskt är. Regeringen presenterar heller ingen plan för hur de stora överskotten ska anpassas till överskottsmålet. Sänkta socialavgifter för vem och till vilket pris? (RiR 2008:16) har granskat om nedsättning av social-avgifter är en kostnadseffektiv åtgärd och om åtgärden leder till högre sysselsättning. har granskat den nedsättning som riktas mot inland och delar av inre (den regionala nedsättningen), en generell nedsättning som riktar sig mot småföretag (nedsättning) samt en nedsättning för personer som fyllt 18 men inte . samlade bedömning är att den regionala nedsättningen inte har gett några sysselsättningseffekter och heller inte påverkat företagandet nämnvärt. Även nedsättning av socialavgifter har en mycket begränsad sysselsättningseffekt. Kostnaden per skapat arbetstillfälle blev extremt hög. Enligt de effektanalyser som gjort har nedsättningen av socialavgifter för ungdomar begränsade sysselsättningseffekter och höga dödviktseffekter. Liksom alla effektanalyser är också beräkningar förenade med viss osäkerhet. Det är därför viktigt att nedsättningen för ungdomar utvärderas ytterligare. Detta ter sig som särskilt viktigt mot bakgrund av att regeringen avser att genomföra en ännu kraftigare nedsättning av socialavgifter för unga. föreslår att regeringen avvecklar den regionala nedsättningen av socialavgifter och skyndsamt utvärderar nedsättningen av socialavgifter för ungdomar. Regeringens hantering av tilläggsbudgeten (RiR 2008:17) har granskat regeringens hantering av tilläggsbudgeten . När beslutat om statsbudgeten förfogar regeringen över statens medel på det sätt som bestämt. Under budgetåret kan oförutsedda utgiftsbehov uppstå som regeringen behöver hantera. Ett sätt är att använda tilläggsbudget. Eftersom en tilläggsbudget lämnas till under löpande verksamhetsår, saknar i praktiken möjligheter att överväga andra alternativ. Det är därför betydelsefullt hur regeringen hanterar och redovisar förslagen på tilläggsbudgeten. Granskningen visar att enbart vart femte av de nära 600 granskade förslagen enligt bedömning uppfyller kriterierna för att tas upp på tilläggsbudget. Granskningen visar också att förslagen på tilläggsbudgeten ofta bereds utan helhetsbedömning och att underlagen ofta är bristfälliga. Avveckling av myndigheter (RiR 2008:18) har granskat om regeringens avvecklingar av myndigheter har genomförts på ett effektivt sätt och om syftena med omstruktureringarna uppnåtts. De avvecklingar som granskats gäller , , , och . har inte funnit några allvarliga brister. Granskningen har dock visat på ett antal mindre felaktigheter och brister som hämmat effektiviteten i avvecklingarna. Det finns skäl att lyfta fram frågan om behovet av flexibilitet vid organiseringen av statlig förvaltning. Granskningen visar på de kostnader som uppstår vid avveckling av myndigheter samt det faktum att kostnaderna finns kvar efter avvecklingsdatumet. bedömer utifrån granskningen att det finns utrymme att effektivisera genomförandet av avvecklingar och därmed underlätta framtida organisationsförändringar i statsförvaltningen. Hög kvalitet i högre utbildning? (RiR 2008:19) har granskat regeringens insatser för att säkerställa kunskap om kvalitetsläget och dess utveckling. Granskningen visar på brister i regeringens kunskapsinhämtning och att rapporteringen till inte varit heltäckande. har i granskningen undersökt kvaliteten vid ett antal högskoleutbildningar på grundnivå. Kvalitetsundersökningen visar att svensk högskoleutbildning på grundnivå är god, men inte genomgående hög. Undersökningen indikerar en betydande förbättringspotential i flertalet av undersökta utbildningar. Resultaten ger emellertid inte belägg för uppfattningen om utbredda kvalitetsproblem i högre utbildning. rekommenderar regeringen att förbättra rapporteringen till och att stärka kunskapsbildningen kring kvalitet i den högre utbildningen. Granskning av Årsredovisning för staten 2007 (RiR 2008:20) Regeringen lämnar en årsredovisning för statens verksamhet till . Ett av huvudsyftena med årsredovisningen är att ge möjligheter till insyn i statens finanser. Årsredovisningen ska innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Redovisningen ska även ge en samlad bild av statens kostnader och intäkter, tillgångar och skulder samt underlätta styrning, kontroll och utvärdering av statens ekonomi. Det är därför av stor vikt att redovisningen är rättvisande, även i de delar som inte är obligatoriska enligt budgetlagen. Som ett komplement till den årliga revisionens granskning har granskat några utvalda delar av Årsredovisning för staten 2007. konstaterar att redovisningen i flera avseenden förbättrats jämfört med årsredovisningen , men att det fortfarande finns brister. anser att redovisningen av utfallet för finansiellt sparande är otydlig och delvis missvisande. Överskottsmålet följs upp med indikatorer som delvis innehåller prognoser, och det saknas en tydlig bedömning av hur stor avvikelsen från överskottsmålet är. Samtliga så kallade tekniska justeringar av utgiftstaket redovisas inte. Slutligen saknas förklaringar till pensionssystemets stora underskott 2007 och kommentarer till balanstalets utveckling. Statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg (RiR 2008:21) har granskat om staten har skapat förutsättningar för god kvalitet och insyn i privat bedriven äldreomsorg. Allt fler äldre får omsorg av privata utförare. bodde 13 av de äldre i särskilt boende hos privata utförare och 15 av de äldre som mottog hemtjänst fick det av privata utförare. granskning visar att regeringen inte har skaffat sig tillräcklig kunskap om äldreomsorgsmarknaden fungerar tillfredsställande. har inte tillförsäkrat sig kunskap om hur de avtal som kommunerna sluter med privata utförare fungerar. Särskilda boenden som inte sluter entreprenadavtal direkt med kommunerna ska ansöka om tillstånd från länsstyrelserna. Granskningen visar att samtliga länsstyrelser som har beviljat tillstånd i många fall utfärdar dessa på bristfälliga underlag. Sammantaget innebär detta en risk för att kvaliteten i den privat bedrivna äldreomsorgen påverkas. Rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten (RiR 2008:22) har granskat om regeringen och lärosätena har styrt, genomfört och följt upp rekryteringen av internationella studenter i enlighet med och regeringens mål och intentioner. I högskolelagen fastställs att universitet och högskolor bör främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Regeringen har även angett att antalet internationella studenter ska öka. Skälet för att öka rekryteringen är att det främjar undervisningens utveckling och kvalitet samt att det bidrar till att den internationella miljön och mångfalden stärks. Granskningen visar att varken regeringen eller lärosätena har följt upp på vilket sätt en ökad rekrytering bidrar till intentionerna om att främja kulturell förståelse och hur utvecklingen påverkar resursanvändningen inom lärosätena. Granskningen visar också att rekryteringen medfört ökade arbetsinsatser i processerna för antagning och uppehållstillstånd för studier. En allt större del av resurserna för högre utbildning används för internationella studenter. Statens insatser för ett hållbart fiske (RiR 2008:23) har granskat om statens insatser har varit effektiva när det gäller att främja intentionerna med lagstiftningen inom fiskeripolitiken och om regeringen och myndigheterna har uppfyllt sina skyldigheter enligt lagstiftningen. Överkapaciteten i fiskeflottan är en viktig orsak till att flera fiskbestånd är överfiskade. Det innebär att fisket måste minska till mer hållbara nivåer så att fiskbestånden får chans att återhämta sig. Målet för den gemensamma fiskeripolitiken inom EU är att säkerställa att levande akvatiska resurser utnyttjas på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. slutsats är att statens samlade insatser har varit ineffektiva. I flera väsentliga avseenden rör sig bort från målen, trots väl kända problem, många styrmedel och stora offentliga utgifter. Regeringen och myndigheterna har inte heller sett till att lagstiftningen följs fullt ut. Granskningen har gjorts i samverkan med revisionsorgan i de andra Östersjöstaterna, enligt delvis gemensamma revisionsfrågor. Stöd till start av näringsverksamhet (RiR 2008:24) har granskat om stöd till start av näringsverksamhet är ett effektivt arbetsmarknadspolitiskt program. Arbetsförmedlingens uppföljning och utvärdering av stödet har också granskats. Granskningen visar att stödet är ett framgångsrikt program, trots att det även har negativa effekter. Stödet leder till att personer sysselsätts i högre grad än om de varit öppet arbetslösa eller deltagit i övriga program vid Arbetsförmedlingen. ges stödet i viss utsträckning till personer som ändå hade startat företag. Stödet har troligen även konkurrenssnedvridande effekter. rekommenderar att stöd till start av näringsverksamhet prioriteras bland de arbetsmarknadspolitiska programmen. Vidare bör Arbetsförmedlingen förbättra sin uppföljning och utvärdering av stödet för att kunna öka dess positiva effekter och minska dess negativa effekter. Stöd till start av näringsverksamhet är ett arbetsmarknadspolitiskt program som hanteras av Arbetsförmedlingen. Mottagare av stödet är arbetslösa, eller personer som riskerar att bli det, som vill starta företag. Kasernen Fastighetsaktiebolag (RiR 2008:25) har granskat det statliga fastighetsaktiebolaget .