frsrdg · GX04RS1 · 2009-10-15 00:00:00 — Arbetsgruppen har dock jämfört det nya och det nuvarande pensionssystemet genom att beräkna pensionskostnaderna för 349 ledamöter som vid sin avgång har en ålder och tjänstgöringstid som den som kommer att råda för dagens ledamöter före valet . Det diskonterade nuvärdet av pension till samtliga ledamöter var vid denna beräkning sammantaget högre enligt de nya reglerna, vartill kommer med anledning av ändrad indexering av utbetalda pensionsbelopp. Styrelsens förslag ovan om följsamhetsindexering med inledande justering av pensionsbeloppet innebär sammantaget ingen kostnadsförändring. Att jämföra kostnaderna för de båda systemen med utgångspunkt i sammansättning av nuvarande ledamöter ger dock ingen realistisk bild av skillnaderna. I nuvarande system avser de stora pensionsutgifterna ledamöter som avgått efter medan kostnaderna för ledamöter som avgår vid lägre ålder är förhållandevis obetydliga. Det finns anledning anta att en stor del av de ledamöter som faktiskt avgår är och har tjänat in rätt till ålderspension. Som exempel kan nämnas att av de ca 75 ledamöter som inte kandiderade utan avgick vid valet hade tjänat in rätt till ålderspension medan endast av nuvarande ledamöter har hunnit tjäna in rätt till ålderspension. kommer tidigare intjänade pensionsförmåner att räknas om till det nya systemet som dagens ålderspensionsregler behålls i form av den s.k. skyddsregeln och tilläggsbeloppet. Merkostnaden för detta kan sägas motsvara skillnaden mellan pensionen enligt de nya och de nuvarande reglerna för dem som har fyllt . Skillnaden i pensionsutgifter för denna grupp är inte obetydliga. Enligt 6 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen gäller fr.o.m. kostnadsmässig anslagsavräkning för riksdagsförvaltningen. har dock beslutat att avsättningar för riksdagsledamöternas pensioner och inkomstgarantier är undantagna från denna bestämmelse (bet. 2008/09:FiU15). ansåg att frågan bör prövas på nytt när angivna metoder har stabiliserats och erfarenheter finns av hur ett riksdagsval påverkar avsättningarna. Prisomräkning av tidigare beslutade livräntor Merkostnaden för att i fortsättningen prisomräkna egenlivräntor för ledamöter som avgått kan, totalt för hela utbetalningstiden, uppskattas till , värde. Även prisindexering av livräntor som beslutats enligt företrädarlagen och avser dem som varit ledamöter av ryms inom denna kostnadsberäkning. Sjukpension Kostnaderna för sjukpension, som är närmast obefintliga, kan komma att öka något, men endast marginellt. Efterlevandeförmåner De totala utbetalningarna av efterlevandepension enligt nuvarande eller äldre bestämmelser utgör . Att den kompletterande efterlevandepensionen avskaffas innebär en relativt sett stor besparing. Övriga förändringar innebär att kostnaderna för efterlevandeförmåner förändras endast marginellt. 4.8 Administration Det är nödvändigt att registreringen av de månadsvisa pensionsrätterna görs automatiskt för att den nya ordningen ska kunna fungera. Det nuvarande lönesystemet, Palasso, behöver därför utvecklas för att kunna hantera registrering, ackumulering och årlig uppräkning av pensionsrätter. Systemet ska även kunna lagra intjänade pensionsrätter för avgångna ledamöter för beräkning av ny pensionsrätt vid eventuellt återinträde och för fastställande av pension vid uttag av ålderspension. Initialt erfordras ett betydande utvecklingsarbete av systemet Palasso. Om Palasso inte kan hantera alla funktioner kommer en lokal datalösning att behövas. Med ett fungerande datorstöd kommer emellertid de nya pensionsreglerna, efter den långa övergångsperioden, att vara relativt enkla att administrera. Rutiner behövs också för att löpande informera ledmöterna om de intjänade pensionsrätternas värde. De omfattande övergångsreglerna kräver en betydande hantering . Det handlar dels om att beräkna pensionsrätt för tjänstgöringstid före ikraftträdandet. Det handlar också om beräkning av tilläggsbeloppet enligt skyddsregeln. När det gäller pensionsrätt för tid före ikraftträdandet måste en genomgång av tjänstgöringstid och omräkning av tidigare intjänad pensionsrätt göras manuellt för samtliga ledamöter som tjänstgör . Beräkningen måste sedan göras även för tidigare ledamöter/ersättare som återvänder till . Uppgift om tilläggsarvoden som utbetalats av , och revisorer måste hämtas in och hanteras manuellt. Särskilt i anslutning till ikraftträdandet av de nya reglerna kommer det att krävas resursförstärkning för omräkningen av de 349 ledamöter som då tjänstgör. Ökad hantering kommer dock att behövas framöver. Den s.k. skyddsregeln kräver en beräkning av pensionsbeloppet enligt nuvarande regler för ledamöter som tjänat in rätt till ålderspension . Tilläggsbeloppet beräknas därefter som pensionär och kan variera eftersom pensionen enligt nuvarande regler följer prisutvecklingen medan pensionen enligt de nya reglerna ska följsamhetsindexeras. SPV, som betalar ut ledamöternas pensioner, har inga rutiner för att hantera tilläggsbeloppet. Som SPV påpekar i sitt remissvar torde en större arbetsinsats i anpassning till SPV:s utbetalningssystem krävas. Redan beslutade egenlivräntor som inte har börjat betalas ut ska värdesäkras med utgångspunkt i prisbasbeloppet , dvs. med en första omräkning 2011. Dessa personer finns kvar i lönesystemet, men bör av riksdagsförvaltningen registreras i Palasso eller liknande system, så att deras egenlivräntor automatiskt kan räknas om med förändringen av prisbasbeloppet. 5 FöRFATTNINGSKOMMENTAR 2009/10:RS1 16.42 2009/10:RS1 BILAGA 2 5 FöRFATTNINGSKOMMENTAR 16.42 5.1 Lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter I lagen tas bestämmelser in om pensionsförmåner som gäller ledamöter, oavsett om dessa tidigare eller senare varit ledamöter av . De nya bestämmelserna ska enligt övergångsbestämmelserna dock endast tillämpas på den som efter ikraftträdandet varit ledamot av eller ersättare. 1 kap. 6 § I denna nya paragraf, som får beteckningen 6 §, tas definitioner in av de olika former av basbelopp liksom av beteckningen inkomstindex och balansindex som förekommer i lagen. Vilket basbelopp som gäller i en viss situation anges i det lagrum som reglerar förmånen i fråga. 2 kap. 7 § Eftersom 3, 4 och 6 §§ nu upphävs och 2 § har upphävts, ändras hänvisningen till att avse 1 och 5 §§. Det innebär att bestämmelserna i 8, 9, 11 och 13 kap. om ålderspension, sjukpension, efterlevandepension och efterlevandeskydd i inkomstgarantin även gäller talman. De särskilda regler för dessa förmåner som i vissa fall gäller talman anges i den paragraf som reglerar förmånen. Så är fallet beträffande 8 kap. 5 och 11 §§. Den särskilda talmanspensionen slopas således. För tid före har en avgående talman rätt till inkomstgaranti. Enligt övergångsbestämmelserna, punkt 4, ska dock nuvarande talmanspension för tid fortfarande gälla för den som varit talman före ikraftträdandet och är i 2010 eller . Detta är ett nytt kapitel som ersätter tidigare 7, 8 och 10 kap. samt delar av 2 kap. Eftersom alla förmåner i fortsättningen kallas ålderspension behövs inte särskilda regler för egenlivränta eller motsvarande. De grundläggande bestämmelserna som gäller ålderspension och andra pensionsförmåner tas in i det kapitel som reglerar den aktuella förmånen. I något fall hänvisas till bestämmelser i ett annat kapitel. Den nya ordningen för intjänande av ålderspension regleras i 8 kap. 24 §§. Motiveringen till de nya bestämmelserna finns i avsnitt 4.3. Övergångsbestämmelserna om pensionsrätt för tid före ikraftträdandet har tagits in som materiella bestämmelser i lagen, 5 §, eftersom de ska tillämpas . Likaså har den övergångsvisa skyddsregeln om ett tilläggsbelopp till ålderspensionen tagits in som en materiell bestämmelse, 910 §§. Den allmänna motiveringen till de övergångsvisa reglerna finns i avsnitt 4.3.6. 1 § Paragrafen anger att den som tillgodoräknas pensionsrätt också är den som har rätt till ålderspension. Några andra kvalifikationsregler finns inte, vare sig beträffande ålder eller intjänandetid. I 12 § anges däremot att pensionsbelopp under viss nivå inte betalas ut. 2 § Ledamöternas pensionsförmåner ska tjänas in på samma sätt oavsett ledamotens ålder, dvs. från som är ålderskravet för att kunna väljas in i och utan övre åldersgräns, således även . Samma regler ska gälla för ersättare. All uppdragstid ger rätt till pension, och någon viss minsta uppdragstid, vare sig totalt eller sammanhängande, krävs inte. Däremot begränsas intjänandetiden till högst enligt vad som följer av 6 § andra stycket. Vidare följer av 12 § att pensionsbelopp under viss nivå inte betalas ut. Reglerna för utseende av ersättare, i kombination med att arvode betalas ut upp om uppdraget upphör , innebär att det i regel blir fråga om intjänande under minst en månad. För en ledamot som t.ex. efter ett val avgår för att bli statsråd eller statssekreterare kan intjänandet däremot avse , men eftersom pensionsintjänande kan ske i omgångar, t.o.m. efter , görs ingen begränsning i intjänandereglerna. Det kan löpande ske en preliminär beräkning, men det formella beslutet fattas först i samband med att pensionen ska fastställas vid pensioneringen. Bestämmelserna gäller också talman och talmanstiden. Pensionsrätt för tid beräknas enligt särskilda regler i 5 § och hänvisning sker till dessa. Även tid i före ger pensionsrätt. 3 § I första stycket anges kompensationsnivån. Den är lägre för inkomster som, omräknat till helår, inte överstiger 7,5 inkomstbasbelopp. Inkomstdelar över denna nivå får högre kompensationsnivå. Eftersom beräkningen görs ska den lägre nivån, , avse månadsinkomster som inte överstiger 0,625 inkomstbasbelopp (dvs. 7,5 inkomstbasbelopp delat med 12) och den högre nivån, , avse månadsinkomster över 0,625 men inte över 2,5 inkomstbasbelopp (det sistnämnda motsvarande 30 inkomstbasbelopp delat med 12). I andra stycket anges genom hänvisning till 4 § vilka arvoden och tilläggsarvoden som pensionsrätten beräknas på. Det är det utbetalda beloppet som är underlaget. Dock ska sjukavdrag och avdrag för föräldraledighet läggas till underlaget och således inte leda till minskad pensionsrätt. I tredje stycket anges hur pensionsrätten beräknas för den som avgått från och haft sjukpension. Skulle en ledamot vara kvar i tjänst men med sjukpension kan pensionsrätten fortfarande beräknas på bl.a. ledamotsarvodet enligt paragrafens andra stycke, eftersom pensionsrätten även räknas på sjukavdraget. 4 § I paragrafen anges vilka typer av arvoden som ligger till grund för pensionsrätt. Förutom talmansarvode (punkt 1) och ledamotsarvode (punkt 2) är det arvode till ordförande och vice ordförande i utskott (punkt 3). De arvoden som anges i punkt 4 skiljer sig från vad som är pensionsgrundande på så sätt att även arvode till ledamot i överklagandenämnd ger pensionsrätt. Däremot ger inte arvode för uppdrag i riksbanksfullmäktige och pensionsrätt enligt denna paragraf. Det innebär att pensionsunderlaget begränsas till arvoden som betalas ut av riksdagsförvaltningen. 5 § I paragrafen regleras de särskilda bestämmelser som avser pensionsrätt för tjänstgöring före ikraftträdandet. Någon yttersta gräns bakåt i tiden anges inte, utom för tilläggsarvoden i första stycket punkt 3. En beräkning av pensionsrätt för tjänstgöringstid görs även för en ledamot eller ersättare som inte tjänstgör vid ikraftträdandet men återvänder till . En sådan beräkning görs också för den som börjat ta ut ledamotspension eller egenlivränta enligt nuvarande regler och därefter återvänder till . När pensionsrätt för tid ska ligga till grund för en ålderspension ska den inkomstindexeras som om den avsåg pensionsrätt . Detta följer av 6 § första stycket. Av första stycket följer att all tjänstgöring som talman eller ledamot beräknas för sig och tilläggsarvoden för sig. Pensionsrätt för talmanstiden (första stycket 1) grundas på talmansarvodet , dvs. Pensionsrätt för en månad, 0,72 respektive och räknat på inkomstbasbeloppet , blir . Detta belopp gånger antalet tjänstgöringsmånader (schablonmässigt beräknat som antalet tjänstgöringsdagar som talman delat med 30,4) blir pensionsrätt för talmanstid . En liknande beräkning görs för ledamotstiden. Den grundas på ledamotsarvodet , dvs. Beräkningen görs på motsvarande sätt som för talman, och pensionsrätten för en månad blir . Även här ska beloppet multipliceras med antalet tjänstgöringsmånader (schablonmässigt beräknat som antalet tjänstgöringsdagar som ledamot delat med 30,4). Alla tjänstgöringsdagar räknas in, alltså även perioder som enligt nuvarande lagstiftning inte skulle ha gett rätt till ålderspension eller egenlivränta. Vid beräkning av gränsen intjänande, dvs. begränsningen enligt 6 § andra stycket, ska pensionsrätt enligt 5 § anses avse det antal månader som motsvarar det totala antalet tjänstgöringsdagar delat med 30,4. I första stycket 3 anges att pensionsrätt för tid även räknas på tilläggsarvoden som betalats ut under 20012009. Kompensationsnivån är eftersom tilläggsarvoden anses ligga över nivån motsvarande 7,5 inkomstbasbelopp. De tilläggsarvoden som avses är sådana som enligt nuvarande lagstiftning ger rätt till pension, således även arvoden för vissa uppdrag i och . Pensionsrätten räknas också på arvode för uppdrag i revisorer 2001juni 2003, vilket anges uttryckligen. Tilläggsarvoden för tid ger inte pensionsrätt. Enligt andra stycket ska tid med sjukpension räknas som tjänstgöringsdagar som ledamot alternativt talman. Enligt tredje stycket ska tid som ledamot av före räknas in. Den som kunde vara ledamot av och ledamot av ska dock inte kunna tillgodoräkna sig dubbel tjänstgöringstid. Den som har rätt till visstidspension enligt äldre lagstiftning ska kunna tjäna in pensionsrätt enligt de nya reglerna för tjänstgöringstid efter ikraftträdandet. En sådan ledamot ska dock inte få tidigare tjänstgöring omräknad till det nya systemet. Detta följer av fjärde stycket. Femte stycket motsvarar regler som fr.o.m. tagits in i företrädarlagen och som innebär att tid i eller som inte ger rätt till pension enligt nationella bestämmelser ska beaktas vid beräkningen av pension enligt ledamotsstadgan. Om så skett ska således inte kunna ligga till grund för pension enligt ersättningslagen. 6 § I första stycket anges att det årliga ålderspensionsbeloppet utgör summan av intjänade pensionsrätter, omräknade med förändringen av inkomstindex och multiplicerade med 1,19. Pensionsrätt för tid ska vid indexeringen anses som om den avser 2009. Eftersom pensionsrätterna inte påverkas av balansindex ska de omräknas med balansindex om sådant finns när pensionen börjar tas ut. Enligt andra stycket begränsas intjänandetiden till högst , dvs. Om en ledamot tjänstgör ska pensionen räknas på pensionsrätterna . Därmed avses för vilka pensionsrätt tillgodoräknas. En särskild bestämmelse anger hur många månader pensionsrätt för tid ska anses avse. 7 § Av 12 § följer att ålderspension kan tas ut . I 7 § första stycket anges att pensionen reduceras om den tas ut före den månad ledamoten fyller . Denna minskning är livsvarig. Om ledamoten återvänder till och det således görs ett uppehåll i utbetalningen av pensionen, ska pensionen i fortsättningen vara reducerad i förhållande före 65-årsmånaden som pensionen faktiskt har tagits och kommer att tas ut. Detta anges i andra stycket. För nyintjänad pensionsrätt görs reduceringen i förhållandet som då återstår fram till . 8 § ska ålderspensionen, efter det första utbetalningsåret, räknas om med förändringen av inkomstindex från det föregående året, dividerat med talet 1,016. Detta motsvarar följsamhetsindexeringen i det allmänna pensionssystemet. Om balansindex har fastställts ska omräkningen göras med hänsyn till detta index. 9 § I denna och följande paragraf regleras den övergångsvisa s.k. skyddsregeln. Motivet för denna anges i avsnitt 4.3.6. I paragraferna tas de nuvarande bestämmelser om ålderspension som ska tillämpas övergångsvis in. Skyddsregeln gäller inte bara ledamöter som var i tjänst vid ikraftträdandet utan även sådana som återkommer efter ikraftträdandet. I första stycket anges villkoren för att en ledamot ska få ett tilläggsbelopp till ålderspensionen enligt de nya bestämmelserna. Villkoren är att ledamoten vid sin avgång, dock senast vid utgången av /14, ska ha fyllt och fullgjort minst sex i . Avvikande bestämmelser av kompletterande natur för den som varit talman finns i 11 §. Genom att nuvarande regler på detta sätt får gälla hinner den som är född eller tidigare tjäna in hel ålderspension enligt nuvarande regler om han eller hon kom in i senast vid valet . Den som kom in i vid valet hinner, om åldersvillkoret är uppfyllt, tjäna in 8/12 av hel ålderspension enligt nuvarande regler. Skyddsregeln tillämpas även på den som återkommer till efter ikraftträdandet, vilket innebär att den som t.ex. fullgjort och sedan återkommer vid valet likaså kan tjäna in 8/12 av hel ålderspension enligt nuvarande regler. Den som är nyvald i kommer däremot inte att få något tilläggsbelopp enligt denna skyddsregel. I andra stycket anges att tilläggsbeloppet utgör skillnaden mellan ett jämförelsebelopp (som avses motsvara ålderspensionen enligt nuvarande regler) och ålderspensionen enligt de nya reglerna. Den som fått pensionen reducerad på grund av förtida uttag ska inte få utfyllnad för sådan minskning genom tilläggsbeloppet. Tilläggsbeloppet beräknas som pensionär och ska ses som ett pensionsbelopp. Tredje stycket innebär att även tid som ledamot av före beaktas vid beräkning av tilläggsbelopp. Här anges också att statsrådstid under vissa förutsättningar får räknas in i de som krävs för att skyddsregeln ska vara tillämplig. Det gäller endast statsrådstid för den som är ledamot av . Vidare ska statsrådstiden ha påbörjats . Om sådan statsrådstid avbryts och återupptas eller senare beaktas inte tiden efter avbrottet. Statsrådstiden får inte heller ha gett rätt till statsrådspension, dvs. sådan pension som kunde beviljas enligt regler som gällde . Enligt fjärde stycket betalas inte tilläggsbelopp ut för tid före 65-årsmånaden. Enligt femte stycket har den som har rätt till visstidspension enligt äldre bestämmelser inte rätt till tilläggsbelopp. Av 5 § framgår att för en sådan person ska inte heller tid före ikraftträdandet ge pensionsrätt enligt de nya reglerna. 10 § I första stycket anges hur jämförelsebeloppet beräknas. Procentsatserna överensstämmer med dem som gäller för ålderspension. Antalet för fullt jämförelsebelopp är . Vad som avses med helt år anges i 1 kap. 3 §. I andra och tredje styckena anges på vilket underlag jämförelsebeloppet beräknas. Underlaget motsvarar det som gäller för beräkning av ålderspension. De arvoden som avses i tredje stycket 4 är de som är pensionsgrundande enligt ersättningslagen. Pensionsgrundande är också arvode enligt företrädarlagen för tid då sådant varit aktuellt. Om statsrådstid inräknas enligt fjärde stycket grundas beräkningen också på statsrådsarvode, förutsatt att sådant arvode utgivits som följer av andra stycket. Sistnämnda bestämmelse motsvarar vad som gäller enligt tillämpningsföreskrifterna (RFS 2006:6) till 1 kap. 3 §. Enligt fjärde stycket ska tid som ledamot av före räknas in . Även statsrådstid räknas in , men endast statsrådstid för den som är ledamot av . Vidare ska statsrådstiden ha påbörjats . Om sådan statsrådstid avbryts och återupptas eller senare beaktas inte tiden efter avbrottet. Bestämmelsen om statsrådstid motsvarar vad som gäller enligt tillämpningsföreskrifterna (RFS 2006:6) till 7 kap. Enligt femte stycket följer jämförelsebeloppet förändringen av prisbasbeloppet. 11 § I denna paragraf finns avvikelser från 9 § för den som varit talman . Avvikelserna innebär att den som varit talman för tid före ikraftträdandet, och tjänstgör som talman eller ledamot för tid efter ikraftträdandet, inte får lägre ålderspension än vad han eller hon hade haft rätt till i form av talmanspension . Talmanspensionen ska beräknas enligt nuvarande regler, och villkoren för en talmanspension ska således vara uppfyllda. Bestämmelserna i denna paragraf tillämpas endast om de leder till ett högre jämförelsebelopp. 12 § Ålderspension kan endast tas ut som hel förmån, men reglerna för uttag av pension är i övrigt flexibla. Enligt första stycket kan den som så önskar ta ut sin ålderspension redan . Att pensionsbeloppet då minskas i förhållande som återstår fram till följer av 7 §. Den som tar ut sin ålderspension kan inte få inkomstgaranti, vilket följer av 13 kap. 2 §. Någon tidpunkt när ålderspensionen senast ska börja betalas ut finns inte. Eftersom den som vill ha ålderspension enligt 14 § ska ansöka om det, är det möjligt att skjuta upp uttaget av ålderspensionen. Ett uppskjutet uttag efter leder däremot inte till att ledamotspensionen enbart på grund av detta ökar. Av andra stycket följer att ålderspensionen inte kan tas ut förrän ledamoten har lämnat sitt uppdrag. Ålderspensionen betalas inte heller ut med arvode eller övergångsersättning enligt ledamotsstadga. I tredje stycket anges att pensionsbelopp under 0,025 inkomstbasbelopp för år () inte betalas ut. 13 § I paragrafen anges att den som vill ha ålderspension ska ansöka om det. Ålderspensionen betalas inte ut för tid före ansökningsmånaden. Den allmänna motiveringen till ändringarna i 9 kap. finns i avsnitt 4.4. 1 § Enligt paragrafen ska sjukpension betalas ut till en ledamot som får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning. Något formellt krav på att ledamoten avgår från uppdraget ska inte längre ställas. Den som inte har avgått har i och för sig rätt till arvode, men sjukavdrag görs då med hela arvodesbeloppet. Rätten till sjukpension gäller även en ledamot som avgått innan hunnit bevilja sjuk- eller aktivitetsersättning. En förutsättning är dock att arbetsförmågan blivit helt eller i det närmaste helt nedsatt och oavbrutet varit det fram till den tid den hela sjuk- eller aktivitetsersättningen avser. Den som efter avgången oavbrutet har uppburit hel sjukpenning från får anses uppfylla villkoret att nedsättningen varat oavbrutet. I annat fall måste arbetsförmågans nedsättning styrkas på annat sätt. Sjukpension betalas ut för tiden före beslut endast i den mån den täcks av en retroaktiv sjuk- eller aktivitetsersättning och längst före ansökan. Villkoret att arbetsförmågan ska ha blivit nedsatt innebär även att en ledamot som är helt arbetsoförmögen på grund av sjukdom redan innan uppdraget påbörjas inte har rätt till sjukpension. Sjukpension kan även beviljas en ersättare som uppfyller kravet på arbetsförmågans nedsättning förordnandet gäller. Sjukpensionen ska betalas ut endast så länge personen har rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning från . I 9 § finns bestämmelser om anmälningsskyldighet för den som uppbär sjukpension. Sjukpension beräknas även på talmansarvode. 2 § Sjukpension betalas längst t.o.m. månaden innan personen fyller . Sjukpensionen kan upphöra tidigare, dels om sjuk- eller aktivitetsersättningen upphör före nämnda tidpunkt, dels om ledamoten väljer att ta ut ålderspension före . Den nuvarande andra meningen tas bort eftersom pensionsrätt tjänas in med utgångspunkt i underlaget för sjukpensionen enligt vad som anges i 8 kap. 3 § tredje stycket. 5 § I första stycket anges hur sjukpensionen beräknas. Den ska inte längre beräknas i förhållande till tidsfaktorn. I andra stycket anges underlaget för beräkningen av sjukpension. Där framgår att sjukpensionen från arbetsförmågans nedsättning grundas på ledamotsarvodet och de eventuella tilläggsarvoden som ledamoten uppbar när arbetsförmågan blev helt nedsatt. från nämnda tidpunkt ska sjukpensionen grundas på talmans- eller ledamotsarvodet men inte på tilläggsarvoden. Procentsatserna är anpassade till dem som gäller enligt PA 03. 6 § I paragrafen anges att nivån 7,5 gäller prisbasbeloppet. En definition av prisbasbeloppet finns i 1 kap. 6 §. Eftersom sjukpension inte längre betalas ut i förhållande till tidsfaktorn tas sista meningen bort.