yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — Ur ett tillväxtperspektiv visar studier att bolagsskatten, såväl vad gäller skatteuttagets nivå som skattens utformning, tillhör de skatter som betyder allra mest för tillväxten. har emellertid relativa position försämrats genom att ett flertal länder sänkt sina skattesatser. Statistik visar enligt propositionen på en tydlig utveckling inom EU mot lägre bolagsskattesatser. En förklaring till denna utveckling är att bolagsskattebasen är en av de mest lättrörliga skattebaserna. Skattekonkurrensen har tilltagit inom EU, framför allt fr.o.m. slutet av . har dessutom en högre bolagsskatt än EU-genomsnittet. Enligt propositionen visar tillgänglig statistik att det inte finns något tydligt samband mellan bolagsskattesats och bolagsskatteintäkter som andel av BNP. Detta indikerar att en sänkning av bolagsskattesatsen på lång sikt kan ge en ungefär motsvarande ökning av bolagsskattebasen, dvs. självfinansieringsgraden kan vara . Regeringen bedömer därför att det nu finns goda skäl att sänka även den svenska bolagsskattesatsen. Som en konsekvens av en sänkning av bolagsskatten bör enligt propositionen även expansionsfondsskatten sänkas från till fr.o.m. . På grund av regelverkets konstruktion och för att inte komplicera ett regelverk som riktar sig mot de minsta företagen, bör sänkningen enligt propositionen utformas så att den omfattar även redan gjorda avsättningar till expansionsfond. Det innebär att skillnaden mellan den nuvarande högre skattesatsen och den lägre skattesatsen återförs till företagen som en engångsförstärkning. Enligt motion Fi302 yrkande 13 av m.fl. får en bolagsskatt om fortfarande anses vara konkurrenskraftig. Motionärerna anser att en sänkning av bolagsskatten och motsvarande sänkning av expansionsfondsskatten inte kommer att få en avgörande betydelse för viljan att investera och göra nyanställningar. I stället bör, anför de, åtgärder i första hand riktas till mindre företag. I motionens yrkande 19 föreslås en skattereduktion för forskningssatsningar i företag med upp till 250 anställda med högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Skattereduktionen ska enligt förslaget krediteras på skattekonto avseende forskning och utveckling. Genom den reformering av företagsbeskattningen som ägde rum lades en mycket god grund för en internationellt konkurrenskraftig företagsbeskattning. Den då genomförda kraftiga sänkningen av den formella bolagsskattesatsen möjliggjordes genom den basbreddning som slopandet av flera speciella reserveringsmöjligheter innebar. Företagsbeskattningen gavs därigenom också en struktur som innebar att skattereglerna blev mer neutrala mellan olika verksamheter, vilket tar bort incitament till rent skattebetingade val. Utskottet har ofta vid behandling av förslag här i framhållit vikten av att behålla den grundläggande strukturen i företagsbeskattningen. Genom att undvika att införa nya reserveringsregler, uppskovsmöjligheter och olika undantag från beskattningen är det betydligt enklare att anpassa beskattningens nivå till omvärlden och behålla systemets internationella konkurrenskraft. Regeringen redovisar nu i budgetförslaget sina planer på lägga fram ett förslag om att sänka den svenska bolagsskattesatsen. Regeringen hänvisar till att ett flertal länder sänkt sina skattesatser. Skattekonkurrensen har ökat bland EU-länderna, och har dessutom en högre bolagsskatt än EU-genomsnittet. Den sänkta skattesatsen bör enligt propositionen finansieras inom bolagssektorn genom att vissa skatteupplägg med ränteavdrag, s.k. räntesnurror, förhindras. Dessa upplägg har lett till ett betydande skattebortfall, ett bortfall som riskerar att öka . Begränsningarna avses dock utformas så att affärsmässiga transaktioner, bl.a. genom s.k. internbanker, inte onödigt försvåras. Utskottet anser att regeringen har anfört goda skäl för att det nu är rätt tillfälle att sänka bolagsskattesatsen för att behålla och främja goda villkor för näringslivet och inte tappa konkurrenskraft vid en internationell jämförelse. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens aviserade förslag till sänkt bolagsskattesats, sänkt expansionsfondsskatt och hur sänkningarna ska finansieras. Det innebär att utskottet avstyrker motion Fi302 yrkande 13 om att behålla bolagsskattesatsen på dagens nivå. När det gäller motionärernas synpunkt angående inriktning mot mindre företag, vill utskottet framhålla att flera åtgärder som regeringen aviserar i budgetpropositionen har denna inriktning och bidrar till att sänka företagens kostnader för att anställa genom sänkta skatter och arbetsgivaravgifter. Sänkt bolagsskatt blir självfallet även av betydelse för de mindre företag som drivs i aktiebolagsform. För enskilda näringsverksamheter sker motsvarande sänkning av expansionsfondsskatten. Därtill kommer att förslaget om sänkt expansionsfondsskatt, som motionärerna vill avstyrka, även innebär en engångsförstärkning till småföretag som drivs som enskild firma. kommer att dra ekonomisk fördel av de nya enklare reglerna för direktavskrivningar av vissa inventarier och lättnaderna i 3:12-reglerna. Utskottet har därför inte förståelse för motionärernas argument mot regeringens förslag eftersom det gynnar även småföretagen. Villkoren för att starta, driva och utveckla företag har även stärks genom åtgärder på flera olika politikområden. Förutom genomförda förbättringar i fåmansföretagens skatteregler har även t.ex. redovisningsperioden för momsinbetalningar för små företag förlängts. En förändring på skatteområdet som är viktig för företagandet är den sänkning av skatteuttaget på löneinkomster och inkomst av enskild näringsverksamhet för framför allt låg- och medelinkomsttagare som genomförts i två steg 2007 och 2008 och där regeringen i budgetförslaget aviserar ett tredje steg. Förutom att jobbskatteavdrag även omfattar inkomst av enskild näringsverksamhet bidrar det tillsammans med andra åtgärder till att göra det mer lönsamt att jobba och att stanna kvar i arbetslivet efter uppnådd pensionsålder och billigare för företagen att anställa. Det framgår av budgetpropositionen att regeringen inlett utredningar kring frågor som har stor betydelse för inte minst mindre företag. Tillgången till riskvilligt kapital är en avgörande framgångsfaktor i både nystartade företag och i expansiva och innovativa företag. Regeringen har därför beslutat om direktiv till en utredning om skatteincitament för investeringar i mindre företag (dir. 2008:80). Utredaren ska bl.a. analysera förutsättningar för att införa särskilda skatteincitament för att stimulera fysiska personers investeringar i onoterade företag. Utredaren ska redovisa uppdraget . Eftersom forskning berörs i motionen vill utskottet nämna att regeringen redan i budgetpropositionen uttalade att regeringen avser att genomföra insatser för att stärka den svenska forskningen. En bred och långsiktig politik ska slå vakt om den svenska forskningens höga kvalitet och säkerställa att denna forskning i större utsträckning resulterar i företagande och arbetstillfällen. När det gäller den skattemässiga behandlingen av företagens forskningsinsatser vill utskottet erinra om den avdragsregel som finns i 16 kap. 9 § IL. Regeln innebär att avdrag medges för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för näringsverksamheten. Detta gäller även utgifter för att få information om sådan forskning och utveckling. I vissa fall ska utgifterna aktiveras och får då ligga till grund för värdeminskningsavdrag. Regeln, och den praxis som utvecklats kring den, får betraktas som generös i jämförelse med många andra avdragsregler. Kravet på forskningens anknytning till företagets verksamhet är inte särskilt stark. Det ska föreligga en motprestation, men för att uppnå detta är det tillräckligt att givaren har ett rimligt intresse av forskningen. Som utskottet har redovisat tidigare (bet. 2006/07:SkU11) är också insatser på skatteområdet för att stimulera till forskning en del av arbetet inom EU. Regeringen har också tillsatt en utredning om skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (dir. 2008:102). Sammanfattningsvis instämmer utskottet i regeringens bedömningar i fråga om sänkt bolagsskattesats, sänkt expansionsfondsskatt och förslagens finansiering. Utskottet avstyrker motion Fi302 yrkandena 13 och 19. Överföring av skogskonto och skogsskadekonto vid generationsskiften Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skogskonton bör få övertas i samband med generationsskiften. Medel på skogskonto och skogsskadekonto ska tas upp som intäkt i näringsverksamhet när en lantbruksfastighet övergår till en ny ägare i samband med bl.a. arv och bodelning (21 kap. 39 § IL). Regeringen aviserar att den avser att återkomma med ett förslag till som innebär att det ska bli möjligt att överföra skogskonton och skogsskadekonton i samband med generationsskiften. Lagändringen avses träda i kraft . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att skogskonton och skogsskadekonton bör kunna överföras utan att behöva tas upp till beskattning i samband med generationsskiften. Utökade möjligheter till avdrag för inventarier av mindre värde Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om att införa lagregler som preciserar när direktavdrag kan ske för inventarier av mindre värde och avstyrker motionsyrkandet. Jämför avvikande mening 2 (v). I 18 kap. 4 § IL anges att avdrag får göras för inventarier av mindre värde. Därutöver finns allmänna råd (SKV A 2007:2) som utgår från att vad som är ett mindre värde varierar beroende på storleken på företaget. Enligt de allmänna råden anses med mindre värde för större företag normalt vara , för mindre företag normalt och för enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut normalt . Enligt propositionen bör alla företag ges möjlighet att dra av utgifter för inventarier vars anskaffningsvärde understiger ett halvt prisbasbelopp. Ett förslag måste beredas och remitteras i särskild ordning med beaktande även av ställningstagandena från Utredningen om sambandet mellan redovisning och beskattning (SOU 2008:80). Som utgångspunkt och om möjligt ska dock de nya reglerna få tillämpas på beskattningsår som börjar efter . Nya regler bedöms dock kunna träda i kraft tidigast . I motion Fi302 yrkande 14 av m.fl. föreslås ett tillkännagivande av huvudsaklig innebörd att delar regeringens uppfattning och ställer sig bakom förslaget om avdrag för utgifter för inventarier vars anskaffningsvärde understiger ett halvt prisbasbelopp. Som regeringen framhållit bör en utökad möjlighet till avdrag för vissa inventarier kunna medföra en förenklad administration, och förslaget får därmed särskilt stor betydelse för de minsta företagen. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning. Enligt utskottets mening bör inte besluta om ett tillkännagivande av den innebörd som föreslås i motion Fi302 yrkande 14. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Ändrade regler för avräkning av utländsk skatt och vissa förenklingar på företagsskatteområdet Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om ändringar i reglerna om avräkning av utländsk skatt och om vissa förenklingar på företagsskatteområdet. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Jämför avvikande mening 2 (v). Regeringen aviserar att den avser att återkomma med ett förslag till om ändringar i reglerna för avräkning av utländsk skatt. Regler bör införas som säkerställer att avräkning medges i kommissionärsförhållanden och vid kvalificerade fusioner och kvalificerade fissioner. Vidare bör möjligheten att avräkna en utländsk skatt hänförlig till ett (carry forward-perioden) förlängas från tre till . Slutligen bör regler införas som tydliggör vilka kostnadsposter som ska beaktas vid spärrbeloppsberäkningen. Vidare bör enligt budgetpropositionen reglerna om återföring av periodiseringsfond förenklas så att det äldsta kvarvarande avdraget för avsättning till periodiseringsfond alltid återförs först. Det bör införas en möjlighet att lämna koncernbidrag till s.k. lagerbolag. Reglerna om ställande av säkerhet i samband med skalbolagsdeklaration inlämnad av fysiska personer bör förenklas. De s.k. 3:12-reglerna bör ändras så att årets gränsbelopp bara beräknas för andelar som ägdes vid beskattningsårets ingång. Ändringarna avses träda i kraft . I motion Fi302 yrkande 15 av m.fl. föreslås ett tillkännagivande av huvudsaklig innebörd att ser generellt positivt på förenklingsförslag men tar slutlig ställning i samband med att propositioner överlämnats till . Utskottet har inte något att erinra mot de förenklingar som regeringen senare kommer att lägga närmare förslag till om. Enligt utskottets mening bör inte besluta om ett tillkännagivande av den innebörd som föreslås i motion Fi302 yrkande 15. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Förändrade underprisregler för handelsbolag och begränsning av rätten till avdrag för lagerandelar i byggnadsrörelse Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om lagstiftningsåtgärder för att stävja vissa skatteupplägg med handelsbolag och lagerandelar i byggnadsrörelse. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Jämför avvikande mening 2 (v). har uppmärksammat att reglerna om kapitalvinstberäkning på handelsbolagsandelar systematiskt utnyttjas för omfattande skatteupplägg med avsevärt skattebortfall som följd. har även uppmärksammat att det förekommer vissa skatteupplägg med ett betydande skattebortfall till följd där de inblandade utnyttjar reglerna om lagerandelar i byggnadsrörelse. Under taxeringsarbetet vid taxeringar har observerat transaktioner där underlaget för beskattningen har minskats med sammanlagt . Regeringen har i en skrivelse till (skr. 2007/08:148) förklarat att eftersom de nu gällande reglerna utnyttjas för omfattande skatteplanering med avsevärt skattebortfall som följd bör de nya reglerna, med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen, tillämpas fr.o.m. . I budgetförslaget återkommer regeringen till det ifrågavarande skatteupplägget med handelsbolag och aviserar det lagförslag som läggs fram i en särskild proposition i syfte att fullfölja lagstiftningsarbetet i enlighet med den tidigare skrivelsen till . För att förebygga vissa skatteupplägg bör dels möjligheterna till underprisöverlåtelser till eller från handelsbolag slopas, dels bör rätten till avdrag för värdenedgång på lagerandelar i byggnadssektorn begränsas. Reglerna bör tillämpas fr.o.m. . I motion Fi302 yrkande 16 av m.fl. föreslås ett tillkännagivande av huvudsaklig innebörd att välkomnar regeringens förslag om förändrade underprisregler för handelsbolag och begränsning av rätten till avdrag för lagerandelar i byggnadsrörelse. Utskottet har inte något att erinra med anledning av regeringens redovisning av det pågående arbetet med lagförslag i syfte att stoppa viss skatteplanering med handelsbolag och lagerandelar i byggnadsrörelse. Enligt utskottets mening bör inte besluta om ett tillkännagivande av den innebörd som föreslås i motion Fi302 yrkande 16. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om ändringar i avdragsrätten för räntor i företagssektorn. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Jämför avvikande mening 2 (v). har identifierat ett antal koncerninterna skatteupplägg som innebär att ränteavdrag kan göras i medan motsvarande ränteintäkt beskattas lågt eller inte alls hos mottagaren. Enligt uppskattningar gjorda av reduceras det svenska skatteunderlaget med till följd av dessa förfaranden, vilket motsvarar i skattebortfall. bedömer att transaktionerna inte alls, eller endast marginellt, har motiverats av företagsekonomiska överväganden. Genom att åberopa lagen (1995:575) om skatteflykt har försökt förhindra att avdrag ges för räntor som har samband med sådana förfaranden. Regeringsrätten har dock i de s.k. Industrivärdendomarna (RÅ 2007 ref. 84 och 85) klargjort att den lagen inte är tillämplig i dessa fall. har i en promemoria, Förslag om begränsningar i avdragsrätten för ränta m.m. på vissa skulder (dnr Fi2008/4093), daterad föreslagit att ränteutgifter m.m. inte får dras av under vissa förutsättningar. hemställan har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser stöder syftet att motverka skatteplanering med hjälp av ränteavdrag men är kritiska mot förslagets utformning med hänsyn till att det även omfattar transaktioner som är affärsmässigt motiverade. Inom har därför utarbetats ett justerat förslag som avser att motverka den aktuella formen av skatteplanering utan att förhindra normal affärsverksamhet. I de flesta medlemsstater inom EU finns regler som begränsar avdragsrätten för ränteutgifter inom företagssektorn. Det förslag som tagits fram inom har tagit sin utgångspunkt i de regler som finns i bl.a. . Förslaget har remissbehandlats. Enligt regeringen bör reglerna om avdrag för räntor i företagssektorn ändras för att motverka vissa skatteupplägg inom en intressegemenskap utan att onödigt försvåra för normal affärsverksamhet. Ett förslag med denna innebörd läggs fram separat. I motion Fi302 yrkande 17 av m.fl. föreslås ett tillkännagivande av huvudsaklig innebörd att välkomnar regeringens förslag för att förhindra skatteundandragande och i övrigt återkommer i samband med att propositionen lämnas till . Regeringens förslag om begränsningar i avdragsrätten för räntor i företagssektorn syftar till att stoppa skatteplanering som uppgår till högst betydande belopp och som, om den inte stoppas, sannolikt kommer att ske i en ökande omfattning. En del av de upplägg som åtgärden riktar sig mot syftar till att undvika att svensk bolagsskatt tas ut på vinster som generats i och i stället beskattas lågt eller inte alls i en utländsk skattregim. Förutom den belastning detta innebär på den svenska skattebasen kan detta i förlängningen också leda till svårigheter att upprätthålla neutralitet i företagsbeskattningen genom att koncerner med stora ekonomiska resurser genom interna dispositioner kan skaffa sig skattefördelar som verksamheter av mindre omfattning inte kan uppnå. Den kringskurna avdragsrätten för räntor föreslås av regeringen utgöra finansiering av de sänkningar av bolagsskattesatsen och expansionsfondsskatten som utskottet nämnt tidigare. Enligt utskottets mening innebär regeringens aviserade förslag att skattefördelar som vissa resursstarka företag kunnat tillskansa sig kan komma hela företagssektorn till del genom sänkt bolagsskatt och sänkt expansionsfondsskatt. Utskottet anser att regeringen har gjort en bra avvägning för att lösa såväl problemet med ränteupplägg som behovet i ett internationellt perspektiv av att sänka nivån på beskattningen av företag. Enligt utskottets mening bör inte besluta om ett tillkännagivande av den innebörd som föreslås i motion Fi302 yrkande 17. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna efter prisutveckling Utskottets ställningstagande i korthet Energi- och koldioxidskattesatserna bör räknas upp motsvarande förändringarna i konsumentprisindex juni 2007juni 2008. Höjningen bör träda i kraft . Utskottet avstyrker motionsförslag om att uppräkningen kopplas till utvecklingen av BNP. Jämför avvikande mening 3 (mp). ska enligt bestämmelser i lagen (1994:1776) om skatt på energi en årlig indexomräkning av energi- och koldioxidskattesatserna göras. Syftet är att realvärdesäkra skatteuttaget. , senast , ska regeringen beräkna och fastställa det kommande kalenderårets energi- och koldioxidskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. De nya skattesatser som ska gälla baseras på förändringen i konsumentprisindex mellan . Index har ökat med . En effekt via höjd mervärdesskatt tillkommer om energipriserna höjs i motsvarande mån och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av ingående mervärdesskatt uppkommer inte någon sådan effekt. I motion Fi272 yrkande 7 (delvis) av m.fl. föreslås att uppräkningen av miljö- och klimatskatterna förändras. Motionärerna anser att den nuvarande indexeringen, som endast bygger på konsumentprisindex, gör att den styrande effekten successivt urholkas. I stället bör uppräkningen kopplas till BNP-utvecklingen och tydligare relateras till klimatmålen. Utskottet konstaterar att en uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna ska ske enligt bestämmelserna i lagen om skatt på energi. Ändringen kommer att göras i en förordning som regeringen antar med stöd av bestämmelserna i nämnda lag. Utskottet avstyrker motion Fi272 yrkande 7 (delvis). Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att koldioxidskatten på fossila bränslen som förbrukas i industrin utanför EU:s handelssystem, jordbruket och övriga areella näringar ska öka samt yrkande om att torv inte bör vara undantaget från koldioxidbeskattning. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). Koldioxidskatt tas ut på fossila bränslen som förbrukas som motorbränsle och som bränsle för uppvärmning. Det innebär att bl.a. bensin, dieselolja, eldningsolja, fotogen, gasol, metan, kol och naturgas omfattas av skatteplikt. Skatten sätts ned när energiprodukterna förbrukas för uppvärmning och i stationära motorer inom tillverkningsindustrin och i jordbruk inklusive växthusuppvärmning, skogsbruk och vattenbruk. Skattenedsättningen innebär att ingen energiskatt och av den generella koldioxidskatten betalas. I motion Fi302 yrkande 39 av m.fl. och motion Fi285 yrkandena 20 och 23 av m.fl. (v) föreslås att nedsättningen av koldioxidskatten för industrin utanför EU:s handelssystem minskas från till per kilo koldioxid. Nedsättningen bör enligt motionärerna även avse koldioxidskatten på eldningsolja och diesel inom jordbruket samt övriga areella näringar. Även i motion Fi272 yrkande 7 (delvis) anförs att koldioxidskatten för den lätta industrin och för jord- och skogsbruk bör skärpas genom att nedsättningen minskas från till . I samma motions yrkande föreslås även att koldioxidskatten höjs med 2009, 2010 samt 2011. Höjningarna bör ske i syfte att hålla omvandlingstrycket uppe i samhället samt för att ge tydliga signaler om att fortsatt klimatomställning är prioriterad. I motionens yrkande 22 föreslås att torv inte ska vara undantaget från koldioxidbeskattning. Koldioxidskatten höjdes från med per kilo koldioxid. Utskottet, som ställde sig bakom regeringens förslag om höjning, anförde att koldioxidskatten är ett mycket viktigt redskap för att minska användningen av fossila bränslen och därigenom koldioxidutsläppen. Utskottet ansåg att en höjning av den generella koldioxidskattenivån var en lämplig åtgärd för att förbättra miljöstyrningen. För maximerad effekt var det enligt utskottet nödvändigt att skattehöjningen belastade bränslen som används såväl som motorbränsle som bränsle för uppvärmning och påverkar samtliga förbrukarkategorier (bet. 2007/08:SkU17 s. 15). Utskottet vidhåller denna inställning och anser att den procentuella koldioxidskattenedsättningen för bränslen som används för drift av stationära motorer och uppvärmning inom industrin, värmeproduktion i kraftvärmeverk eller för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna även framöver bör vara av den generella nivån. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi302 yrkande 39, Fi285 yrkandena 20 och 23 samt Fi272 yrkande 7 (delvis). återbildas relativt långsamt och kan därför ses som ett mellanting mellan förnybara och fossila bränslen. betraktas t.ex. som ett fossilt bränsle, och koldioxidutsläppen från torvförbränning ingår i den redovisning som klimatkonventionens parter ska göra till konventionens sekretariat. Vidare omfattas växthusgasutsläppen från torv av EU:s system för handel med utsläppsrätter, varför förbrukare av torv som bränsle inom den handlande sektorn måste redovisa utsläppsrätter för sin bränsleförbrukning.