yttr · GW05AU1y · 2008-11-05 00:00:00 — 2008/09:AU1 Ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har berett övriga berörda utskott tillfälle att avge yttrande över budgetpropositionen för om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden, beräkning av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten och låneramar samt de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beredningsansvaret för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Förutom budgetpropositionens förslag till statsbudget, finansplan m.m. kommenterar utskottet även oppositionens förslag till ramar i respektive partimotion 2008/09:Fi270 (s), 2008/09:Fi271(v) och 2008/09:Fi272 (mp) som i fortsättningen refereras utan årtal. Mot bakgrund av den snabba utvecklingen på de finansiella marknaderna och den pågående konjunkturnedgångens effekt på sysselsättningen och arbetslösheten koncentreras detta yttrande dels på regeringens och oppositionspartiernas bedömningar av konjunkturläget och vilka åtgärder detta föranleder, dels på de mer konjunkturberoende anslagen inom utgiftsområde 14, nämligen Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Riktlinjer för politiken och utgiftsramarna för utgiftsområdena 13 och 14 Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att Alliansens politik för varaktig hög sysselsättning och minskat utanförskap tillsammans med en stark konjunktur gjort att sjukskrivningar och arbetslöshet minskat och fler människor fått jobb. Enligt regeringens bedömning kommer antalet personer som får ersättningar från olika trygghetssystem sammantaget att minska med ca 218 000 . För att ytterligare minska utanförskapet genomför regeringen fortsatta strukturella reformer som syftar till att varaktigt höja sysselsättningen och få svensk ekonomi att fungera bättre. Regeringen skriver dock att de mörka moln som hängt över världsekonomin har tätnat till följd av en tilltagande oro på de internationella finansmarknaderna. Konjunkturförsvagningen förväntas bli djupare och mer långvarig än vad som har antagits av regeringen. Den svenska ekonomin kommer att växa långsammare jämfört med de föregående. Det ekonomiska läget är dock svårbedömt. Regeringen antar i propositionen att andelen arbetslösa kommer att öka från prognostiserade till och . Därefter bedöms arbetslösheten sjunka. Andelen sysselsatta bedöms inte förändras och minska svagt . I budgetpropositionen redovisas även alternativa scenarier. Om den inhemska efterfrågan utvecklas svagare än beräknat antas arbetslösheten bli . Om produktiviteten ökar mer än förväntat antas den i stället bli . Andelen deltagare i arbetsmarknadspolitiska program antas öka från prognostiserade till . Åren därefter bedöms andelstalet inte förändras. Den svagare konjunkturutvecklingen ska enligt regeringen mötas med en förstärkning av jobb- och tillväxtpolitiken. Satsningar görs därför för att göra det lönsammare att jobba, billigare att anställa och enklare att driva företag. De viktigaste åtgärderna är jobbskatteavdraget och förändringarna i arbetslöshets- och sjukförsäkringarna. Regeringen betonar i propositionen vikten av att människor har en inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning i händelse av arbetslöshet och aviserar därför en rad åtgärder för att underlätta ny- och återinträde i arbetslöshetskassorna. Avgiften till arbetslöshetskassan ska sänkas med ca per sysselsatt medlem, och medlemsvillkoret ändras tillfälligt för att människor snabbare ska kunna bli berättigade inkomstrelaterad ersättning. Vidare ska inträdesvillkoren till försäkringen förenklas och reglerna för arbetslöshetsersättning efter tillfällig eller delvis frånvaro ändras. På det arbetsmarknadspolitiska området skriver regeringen att i princip alla resurser ska riktas till dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Det sker genom satsningar på jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar och instegsjobben. Regeringen räknar med att antalet personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program ökar från 80 2008 till 91 2009. Antalet nystartsjobb beräknas öka från 17 2008 till 22 2009. Regeringen föreslår i prop. 2008/09:7 även att nedsättningen av socialavgifter för unga görs kraftfullare genom att den vidgas till alla som inte fyllt och genom att avgifterna sänks ytterligare. Regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 framgår av tabell 1. Utgiftsområdena ändrades i samband med att antog ekonomiska vårproposition. I tabellen framgår även summan av motsvarande anslag i budgetpropositionen för . I jämförelse med budgetpropositionen minskar anslagen på utgiftsområde 13 med ca och på utgiftsområde 14 med ca . Tabell 1 Förslag till ramar för utgiftsområde 13 och 14miljoner kronor UO 13 Integration och jämställdhet UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv * Inklusive tilläggsbudget enligt tilläggsbudgetproposition (bet. 2007/08:FiU21) och förslag till tilläggsbudget enligt andra tilläggsproposition. Förändringen av ramen för utgiftsområde 13 kan i huvudsak hänföras till en sänkning av anslaget för kommunersättning vid flyktingmottagande. Skälet är att kommunmottagandet av flyktingar väntas minska och framöver på grund av färre asylsökande. Inom utgiftsområde 14 sker en minskning av anslaget till bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med ca och en ökning av anslaget till kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser med ca . En del av denna minskning respektive ökning av de nämnda anslagen kan förklaras av den senareläggning av a-kasseregler för deltidsarbetslösa som genomfördes i samband med riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen . fördes då tillfälligt över från anslaget för arbetsmarknadspolitiska program till anslaget för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. I årets budget sker en justering av dessa anslag. Den förändrade anslagsnivån för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beror av flera samverkande faktorer. De förändrade reglerna för ersättning vid deltidsarbetslöshet förklarar enligt regeringen en stor del av minskningen. Förändringarna av reglerna för arbetslöshetsförsäkringen som aviseras i budgetpropositionen beräknas öka anslaget med ca . Inom ramen för anslaget ryms även ökade utgifter för högre arbetslöshet och effekten av andra makroekonomiska förändringar. Ökningen av anslagsnivån för arbetsmarknadspolitiska program och insatser förklaras, förutom av den tillfälliga justeringen som beskrevs ovan, av effekten av införandet av jobb- och utvecklingsgarantin och av makroekonomiska antaganden som antas medföra fler deltagare i programmen. Socialdemokraterna skriver i motion Fi270 att vi befinner oss i en global finanskris och att den svenska industrin nu är hårt pressad. Antalet varslade närmar sig 10 000 personer bara , och det svenska folket är nu lika pessimistiskt om den ekonomiska utvecklingen som under 90-talskrisen. Socialdemokraterna menar att det negativa stämningsläget bland de svenska hushållen talar för en relativt stor konjunkturavmattning och pekar på att andra bedömare, t.ex. , väntar sig ett sämre utfall än regeringen vad gäller sysselsättningsutvecklingen. Socialdemokraterna oroas även av att socialbidragen ökar och väntas öka . Socialdemokraterna menar att regeringen är alldeles för passiv och har nonchalerat alla varningssignaler och missbedömt den ekonomiska utvecklingen. För att möta utvecklingen föreslår Socialdemokraterna att medel anslås för bl.a. utbildningssatsningar både inom arbetsmarknadspolitikens ram och inom ramen för det reguljära utbildningsväsendet. Socialdemokraterna föreslår att 9 000 ytterligare platser till yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning inrättas och att program för att möta varsel genomförs. För att motverka ungdoms- och långtidsarbetslösheten föreslår Socialdemokraterna att 5 000 s.k. Förstajobbet-avdrag inrättas och att en skattereduktion för arbetslösa ungdomar införs. För att motverka långtidsarbetslösheten föreslås 10 000 s.k. jobblyft, och för att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få ett jobb föreslås 500 platser med lönebidrag i offentligt skyddade anställningar utöver vad regeringen föreslagit. Socialdemokraterna vill även avskaffa den generella nedsättningen av sociala avgifter för ungdomar. För att hindra att pessimismen och otryggheten breder ut sig ytterligare föreslår Socialdemokraterna ett antal förändringar av arbetslöshetsförsäkringen. Ersättningsnivån i försäkringen höjs till av inkomsten under hela ersättningsperioden, även ersättningstaket i försäkringen höjs. Därutöver föreslås att en skattereduktion på av avgiften till arbetslöshetsförsäkringen införs så att kostnaden för medlemskap i arbetslöshetskassan sänks. Inom utgiftsområde 13 föreslår Socialdemokraterna att en tillfällig s.k. solidaritetsbonus tillförs kommuner som har tagit en stor del av ansvaret för flyktingpolitiken. menar i motion Fi271 att den svenska ekonomin befinner sig i en tydlig konjunkturnedgång och att regeringen tycks stå handfallen inför utvecklingen. skriver, med hänvisning till , att näringslivets syn på den framtida ekonomin är svagare än normalt och att de svenska hushållens motsvarande uppfattning är än dystrare. Partiet skriver även att nivån på företagens anställningsplaner sjunker och att antalet varsel ökar. kritiserar regeringens övergripande inriktning i arbetsmarknadspolitiken och menar att den orsakat stor skada genom att skapa otrygghet och osäkerhet . Med en mer offensiv arbetsmarknads- och konjunkturpolitik kan, enligt , större personalminskningar i både offentlig och privat sektor undvikas. Mot bakgrund av den tydliga konjunkturnedgången menar att det är dags att bedriva en aktiv konjunkturpolitik inriktad mot full sysselsättning och avvisa de marknadslösningar som den borgerliga regeringen förefaller sätta sin tilltro till. Förutom en ny utformning av finans- och penningpolitiken föreslås åtgärder för att stimulera efterfrågan. En solidariskt finansierad arbetslöshetsersättning är enligt ett viktigt instrument för att hålla uppe efterfrågan i en konjunkturnedgång. vill därför införa en kraftigt ökad skattefinansiering av arbetslöshetskassan, lägre egenavgifter, lägre kvalifikationskrav och bättre inkomstbortfallstäckning. Partiet vill höja ersättningen i arbetslöshetskassan till under hela ersättningsperioden och höja både grundbelopp och tak i försäkringen. Partiet vill även införa en skattereduktion för avgiften till arbetslöshetsförsäkringen och en motsvarande reduktion för fackföreningsavgiften. För att möta konjunkturnedgången vill avsätta mer medel för arbetsmarknadspolitiska program. Partiet föreslår att 12 000 platser för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning inrättas. Partiet föreslår även ett antal riktade anställningsstöd, bl.a. 7 500 platser i plusjobb i offentlig regi, 5 000 platser i förstärkt anställningsstöd och 2 000 platser med anställningsstöd för långtidssjuka. avvisar nystartsjobben och nedsättningen av sociala avgifter för ungdomar. Mot bakgrund av att personer med funktionsnedsättning på grund av det allt hårdare tempot i arbetslivet får allt svårare att göra sig gällande i arbetslivet föreslår ett höjt tak för lönebidrag och utökat antal platser med lönebidrag i offentligt skyddade anställningar. Inom utgiftsområde 13 föreslår att en amnesti ska genomföras i asylprocessen . Förslaget innebär att anslaget för kommunersättning vid flyktingmottagande höjs. skriver i motion Fi272 att det är svårt att veta hur den finansiella krisen exakt kommer att påverka . Risken bedöms dock som stor att konjunkturnedgången blir kraftig. pekar på att flera bedömare antar att tillväxten blir relativt sett låg. menar att de största problemen på arbetsmarknaden på kort sikt är den grupp som står längst ifrån arbetsmarknaden och som gynnats i mindre utsträckning än andra grupper av konjunkturen . På finns ett strukturellt underskott på utbildade personer inom flera branscher. kritiserar delar av regeringens arbetsmarknadspolitik, bl.a. utformningen av jobbskatteavdraget, sättet att mäta utanförskapet och hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen och försämringar för deltidsarbetande och säsongsanställda. föreslår att arbetslöshetsersättningen höjs till under hela ersättningsperioden. För att möta konjunkturnedgången presenterar partiet ett paket med yrkesutbildningar som syftar till att öka företagens tillgång på arbetskraft som det skapas nya chanser för stora grupper att komma in på arbetsmarknaden. föreslår att 9 000 platser inrättas för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, att 2 000 starta-eget-platser inrättas och att 2 500 platser för friår införs. Partiet avvisar den generella nedsättningen av sociala avgifter för ungdomar. Inom utgiftsområde 13 föreslår att kommunersättningen vid flyktingmottagandet höjs för att öka drivkrafterna för fler kommuner att ta emot flyktingar. Partiet föreslår även en s.k. lika-rätt-satsning för att motverka diskrimineringen i samhället. De föreslagna ramarna för utgiftsområdena 13 och 14 Nedan redovisas regeringens förslag till utgiftsramar och oppositionens alternativa ramar. Som framgår av tabell 2 skiljer sig oppositionens förslag till utgiftsramar relativt mycket från regeringens. Det gäller särskilt ramen för utgiftsområde 14. Inom utgiftsområde 13 beror huvuddelen av skillnaden mellan ramarna i propositionen och de i motionerna på anslaget kommunersättningar vid flyktingmottagande eller näraliggande anslag. Inom utgiftsområde 14 är det främst förslagen som berör arbetslöshetskassan och de arbetsmarknadspolitiska programmen som förklarar skillnaderna. anslag Lönebidrag och m.m. förklarar också en del av skillnaden mellan ram för utgiftsområde 14 och motsvarande i regeringens proposition. Tabell 2: Förslag till utgiftsramar UO 13 Integration och jämställdhet UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I regeringens proposition och i oppositionens budgetmotioner finns ett flertal förslag som påverkar budgetens inkomstsida. För att göra en rättvisande jämförelse av förslagens budgeteffekter fordras därför att även inkomstsidan av budgeten beaktas. Det är av flera skäl svårt att exakt jämföra förslagen i propositionen med dem i motionerna. Det hänger bl.a. samman med att gränserna för vad som kan sägas beröra utgiftsområdet är oklara. Det är därför inte självklart vilka satsningar som bör ingå i en jämförelse. I följande jämförelse har sådana förslag och satsningar som på ett mer direkt sätt ansluter sig till verksamheterna inom utgiftsområde 14 redovisats. Jämförelsen av regeringens respektive oppositionspartiernas förslag försvåras även av att det inte alltid framgår om inkomstförändringarna är brutto- eller nettoredovisade. Följande regeringsförslag som påverkar budgetens inkomstsida kan nämnas. Förslaget att ytterligare sätta ned socialavgifterna för ungdomar som läggs fram i prop. 2008/09:7 beräknas leda till minskade skatteinkomster om ca netto. Den totala nedsättningen för ungdomar bedöms, enligt en underhandsuppgift, medföra att inkomsterna minskar med ca netto. Nedsättningen för nystartsjobben bedöms minska skatteinkomsterna med ca brutto. Den förändrade finansieringsavgiften för arbetslöshetskassor beräknas medföra att statens inkomster minskar med ca . Oppositionens förslag som berör budgetens inkomstsida redovisas i tablå 1. Samtliga oppositionspartier vill avskaffa nedsättningen av socialavgifter för unga. Övriga inkomstminskningar kan hänföras till Socialdemokraternas respektive förslag avseende arbetslöshetsförsäkringen och förslag om anställningsstöd. Tablå 1: Motionsförslag som berör budgetens inkomstsida i jämförelse med BP09. Nej till nedsatta socialavgifter för unga (13,6 (netto)) Nej till nedsatta socialavgifter för unga (13,6 (netto)) Nej till nedsatta socialavgifter för unga (13,6 (netto)) Skattereduktion för a-kasseavgift (-7,0) Skattereduktion av a-kassa/fackavgift (-4,1) Anställningsstöd (-2,9) Sänkt a-kasseavgift (-3,7) Anställningsstöd (-2,7) Mot bakgrund av den senaste tidens snabba ekonomiska utveckling har utskottet under beredningen av ärendet hört Arbetsförmedlingens generaldirektör , generaldirektör och arbetsmarknadsminister för att underrätta sig om de aktuella ekonomiska förhållandena, bedömningar av konjunktur- och arbetsmarknadsutvecklingen och resurssituationen inom det arbetsmarknadspolitiska området. Myndighetscheferna och statsrådet lämnade en tämligen samstämmig bild av rådande ekonomiska förhållanden och framtidsutsikter. Alla betonade de stora svårigheter som råder att bedöma den framtida konjunkturutvecklingen och prognostisera sysselsättnings- och arbetslöshetsnivåer. Sammantaget pekar flera indikatorer mot en relativt kraftig konjunkturnedgång. Bland annat minskar orderingången och investeringarna i näringslivet. Förtroendeindikatorerna som mäter företagens och hushållens syn på ekonomin har fallit rejält och BNP-tillväxten bedöms stagnera de närmaste kvartalen. Inom det arbetsmarknadspolitiska området minskar antalet nyanmälda jobb vid arbetsförmedlingarna och antalet sysselsatta har efter en lång tids ökning börjat minska. Antalet varsel var ca 8 000, vilket kan jämföras med ca 3 000 motsvarande månad . var motsvarande siffra ca 11 500. Dessa uppgifter kan underskatta det verkliga antalet varsel eftersom det dels saknas statistik för företag med färre än fem anställda för vilka någon varselskyldighet inte gäller, dels kan förekomma att företag inte anmäler varsel. Det är dock omöjligt att bedöma i vilken utsträckning de anmälda varslen kommer att leda till uppsägningar. Dessa tecken måste ställas i relation till en rad andra förhållanden i den svenska ekonomin och på den svenska arbetsmarknaden. har, i jämförelse med många andra länder, mycket starka offentliga finanser och en låg statsskuld. Det gör att har möjlighet att bedriva en expansiv finanspolitik för att motverka konjunkturnedgången. De svenska företagen har även ett högt lönsamhetsläge, vilket gör att en försämrad lönsamhet på grund av konjunkturnedgången inte behöver innebära neddragningar eller uppsägningar inom näringslivet. Andelen sysselsatta av befolkningen i åldersgruppen var , sedan början av 1990-talets början, . Av Arbetsförmedlingens statistik framgår vidare att antalet inskrivna arbetslösa var lägre än för samma månad och att det var den lägsta uppmätta nivån för en septembermånad . En mycket glädjande utveckling är att antalet långtidsarbetslösa som är inskrivna vid arbetsförmedlingen minskat mycket kraftigt och att antalet långtidsarbetslösa ungdomar minskat ännu mer, procentuellt sett. Utvecklingen är en indikation på att regeringens ambition att koncentrera arbetsmarknadspolitikens resurser till dem som står längst ifrån arbetsmarknaden bär frukt. Med anledning av den senaste tidens omfattande varsel har Arbetsförmedlingen inrättat en nationell beredskapsorganisation för varsel. Syftet är att säkerställa att de regioner i landet som drabbas får det stöd de behöver. kommer att samarbeta med arbetsgivare, trygghetsorganisationer, parterna på lokal nivå och kommun- och länsansvariga för att arbeta förebyggande för att de som blir arbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa snabbt kan gå vidare till nya anställningar. Arbetsförmedlingen ska därmed, vid sidan om arbetet med prioriterade grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden, även ge stöd till dem som riskerar att bli uppsagda och som är arbetssökande. Utskottet välkomnar Arbetsförmedlingens insatser. Regeringens budgetförslag vilar på antagandet om att arbetslösheten kommer att bli något högre än för . Mot bakgrund av de senaste veckornas finanskris gör utskottet bedömningen att det finns risk för att arbetslösheten blir högre än vad regeringen utgått från i budgetpropositionen. Hur stor denna uppgång blir är dock mycket svårt att uttala sig om. Det är i det närmaste omöjligt att bedöma på vilket sätt och i vilken utsträckning oron på de finansiella marknaderna kommer att påverka den reala ekonomin och, i förlängningen, arbetsmarknaden. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till om det under budgetåret skulle visa sig att de medel som anslagits för utgiftsområde 14 inte räcker till. Mot bakgrund av att de arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna av en konjunkturnedgång normalt är fördröjda i förhållande till konjunkturutvecklingen i övrigt bedömer utskottet att det finns tid att vidta ytterligare åtgärder om det skulle visa sig att så behövs. Utskottet noterar även att det inom de konjunkturberoende anslagen Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 finns betydande anslagssparande . För det sistnämnda anslaget har regeringen redan beslutat att ca får disponeras av Arbetsförmedlingen. Därutöver tillkommer att de nuvarande budgetprognoserna indikerar att utgifterna för båda anslagen kommer att bli betydligt lägre än vad som anslogs i enlighet med budgetpropositionen för . Utskottet gör därför bedömningen att det kortsiktigt finns tillräckliga resurser inom arbetsmarknadspolitikens ram för att möta konjunkturnedgången. Huvuddelen av utgiftsskillnaderna mellan regeringens och oppositionens förslag kan hänföras till de konjunkturberoende anslagen inom utgiftsområde 14. Utskottet vill därför kort kommentera dessa skillnader. De enskilda förslagen i propositionen och motionerna kommer att behandlas närmare i arbetsmarknadsutskottets budgetbetänkande. Samtliga oppositionspartiers motioner innehåller förslag om att ytterligare resurser ska avsättas för arbetsmarknadspolitiska program eller åtgärder för att möta nedgången i ekonomin. Utskottet ansluter sig i stället till regeringens principiella utgångspunkt att konjunkturnedgången ska mötas genom offensiva strukturella reformer som syftar till att varaktigt höja sysselsättningen. Utskottet välkomnar därför regeringens sänkningar av inkomstskatten och nedsättningar av sociala avgifter. Utskottet anser att oppositionens förslag ligger i linje med den politik alliansregeringen brutit med och som innebar att stora grupper på arbetsmarknaden låstes fast i åtgärdsprogram. Omläggningen av arbetsmarknadspolitiken sedan regeringen tillträdde har haft till syfte att effektivisera arbetsmarknadspolitiken och tydliggöra arbetslinjen. Arbetsförmedlingens arbete ska även fortsättningsvis inriktas på att primärt matcha utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden och inte ägnas åt att förmedla arbetsmarknadspolitiska program. Angående arbetslöshetsförsäkringen vill utskottet först betona vikten av att människor har en inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning i händelse av arbetslöshet. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag till åtgärder för att underlätta ny- och återinträde i arbetslöshetskassorna. Oppositionens förslag till förändringar av försäkringen skulle däremot innebära en återgång till det tidigare systemet där arbetslöshetsförsäkringen fungerade mer som ett allmänt försörjningssystem än som ett ekonomiskt stöd under en omställningsfas. Utskottet vill i detta sammanhang därför betona vikten av att de grundläggande förändringarna av arbetslöshetsförsäkringen som genomförts består. Sammanfattningsvis instämmer arbetsmarknadsutskottet i regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken i de delar som rör utskottets beredningsområde. Utskottet godkänner regeringens förslag till ramnivå för utgiftsområdena 13 och 14. Oppositionspartiernas alternativa förslag avvisas därmed. Utskottet anser även att vid sitt godkännande av beräkningen av statens inkomster, i fråga om utskottets beredningsområde, bör följa regeringens och inte oppositionspartiernas förslag till beräkning.