yttr · GW05NU3y · 2008-12-19 00:00:00 — Som regeringen anför är det angeläget att lärosäten, holdingbolag, och andra aktörer inom kommersialiseringsområdet samverkar och fördelar arbetsuppgifterna så att de offentliga medlen används på effektivast möjliga sätt. När det gäller industriforskningsinstituten välkomnar utskottet den förstärkning och förnyelse som redovisas i propositionen. Satsningen innebär att institutens kompetens stärks liksom deras förmåga till samverkan, särskilt med näringslivet och lärosätena. Genom att ett nytt holdingbolag bildas kan statens ägarintressen samordnas och utvecklas. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet med det anförda bakom propositionen i denna del och föreslår att berörda motioner avstyrks. och Forska & Väx Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen anger att bör fortsätta driva programmet Forska & Väx för insatser som främjar små och medelstora företags tillgång till och användning av ny forskningsbaserad kunskap. Små och medelstora företag spelar en central roll för ett lands samlade konkurrenskraft, sysselsättning och välfärd. Utan att här gå in på hela näringspolitiken vill utskottet ändå välkomna de fortsatta insatser som redovisas i den aktuella propositionen. Beträffande medel till har utskottet ställt sig bakom regeringens förslag samt avvisat förslag från Socialdemokraterna om ytterligare medel (bet. 2008/09:NU1, yttr. 2008/09:NU1y). Utskottet ser inte skäl till att nu ompröva dessa ställningstaganden. Samverkan med näringslivet, inklusive fordonsforskning Utskottet vill framhålla att de strategiska forskningssatsningar som regeringen presenterar i propositionen i många fall har betydelse för näringslivet. De ökade satsningarna inom områden som medicin, teknik och klimat kan således bidra till en utveckling som också kommer näringslivet till gagn. Utskottet vill understryka vikten av att det sker en nära samverkan mellan lärosäten och industriföretag i planering och bedömning av forskningsbehov. Utskottet bedömer att propositionens förslag innebär goda förutsättningar för näringslivet både att bidra till och att dra nytta av den samlade satsning på forskning som regeringen redovisar. Ett konkret exempel är samverkansprogrammet för fordonsforskning, där utskottet också noterar att inriktningen ska vara cirka två tredjedelar mot klimat och energi och cirka en tredjedel mot trafiksäkerhet. har fått i uppdrag av regeringen att planera ett strategiskt samverkansprogram med betydelse för svensk fordonsindustri. Förutsatt att näringslivet medverkar med motsvarande medfinansiering kommer den statliga finansieringen att uppgå till , dvs. programmet kommer i så fall att omfatta . Programmet ska bygga vidare på och utveckla de fordonsforskningsprogram som löper ut 20082010. Utskottet föreslår att det aktuella yrkandet i motion 2008/09:Ub6 (s) avstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Forskningsbaserad innovation (s) (), (), (), (), () och () anför: Inledningsvis kan noteras att det är anmärkningsvärt att regeringen väljer att för presentera bedömningar snarare än förslag. De formella förslagen i propositionen som har att pröva är få, medan den absoluta huvuddelen av propositionen är att se som en skrivelse från regeringen. kan i sin behandling av propositionen ställa detta till rätta genom att föreslå kammaren att fatta t.ex. riktlinjebeslut om viktigare delar med anledning av propositionen och motionerna. I sak ställer vi oss bakom regeringens förslag till ändring av högskolelagen där nyttogörande av forskningsresultat betonas mer. Nyttogörandet ska dock inte enbart ses ur ett strikt kommersialiseringsperspektiv. Kvaliteten i utbildning och forskning stärks när samverkansuppgiften innebär en tvåvägskommunikation, där forskare och studenter också tar in praktiska erfarenheter och nära följer samhällets och arbetsmarknadens utveckling. Regeringens förslag när det gäller innovationskontor och holdingbolag är oklart och möter inte de utmaningar som det svenska näringslivet står inför. Införandet av ytterligare en kommersialiseringsaktör riskerar att bli ineffektivt. Det som krävs är mer medel och bättre samordning mellan de kommersialiseringsaktörer som redan finns. Det vore klokare att satsa på befintliga strukturer i anslutning till samtliga lärosäten, som inkubatorer och holdingbolag. Därigenom utnyttjas samlade kompetens bättre, som verksamheten kan bidra till utveckling av hela landet. Ett genuint problem med regeringens förslag är att det leder till en olycklig centralisering. Genom att endast sju lärosäten ska få del av de nya resurserna tas ingen hänsyn till flera högskolors mycket väl utvecklade samarbete med det regionala näringslivet. Värdefull kompetens riskerar att inte få stöd och kommer därmed inte till användning i den utsträckning som hade varit möjlig och önskvärd. Regeringens förslag om centralisering av verksamheten bör således avslås. Industriforskningsinstituten fyller en allt viktigare roll, och vi står bakom åtgärder som leder till stärkt internationell konkurrenskraft och ökad samverkan med näringslivet. Regeringens förslag är emellertid inte tillräckligt, varför vi anser att ska anslå ytterligare till förstärkning av instituten. Medlen ska användas till att stärka den företagsnära tjänsteforskningen inom de befintliga instituten. Den socialdemokratiska motionen i nu aktuell del tillstyrks. Forskningsbaserad innovation (v) () anför: Det är viktigt att understryka betydelsen av en fri forskning som styrs varken av politiska eller av kommersiella intressen. Regeringens förslag om ändring av högskolelagen så att det ska ingå i högskolans uppdrag att verka för att forskningsresultat kommer till nytta dvs. att de ska kommersialiseras bör således avslås. Det är oklart vad som avses med nytta och vilka konsekvenser detta nya uppdrag till högskolorna får för den forskning som inte direkt är kommersialiserbar. När det gäller regeringens förslag om innovationskontor kan det konstateras att dessa ska placeras på lärosäten som i stor utsträckning redan är väl försedda med forskningsparker och inkubatorer. Risken är stor att man bygger upp parallella system. Propositionen är försedd med brasklappar om att kontoren även ska hjälpa andra universitet och högskolor, men all erfarenhet talar för att dessa andra lärosäten kommer att hamna i strykklass ju längre bort från respektive innovationskontor de ligger. Regeringens förslag innebär således att den viktiga verksamhet som bedrivs på andra ställen än de som pekas ut i propositionen kommer att missgynnas. Frågan om innovationskontorens lokalisering bör brytas ut och ses över. motion i denna del tillstyrks. Forskningsbaserad innovation (mp) () anför: Inledningsvis kan konstateras att propositionen innebär en förvånansvärt detaljerad styrning av forskningen. Medel som avsätts för strategiska satsningar är reserverade för särskilda områden och medför således en mycket långtgående reglering av vilken typ av forskning som ska stödjas och med hur många kronor. När det gäller nyttiggörande av forskning ska det påpekas att svensk forskning håller världsklass inom många områden. Men forskningsresultaten måste också tas om hand och användas. Eftersom den största delen av den offentligt finansierade forskningen i sker vid universitet och högskolor ställer detta höga krav på lärosätena att samverka på ett effektivt sätt med näringslivet och det omgivande samhället i stort. Forskningsresultaten måste kommersialiseras i högre utsträckning som den akademiska forskningens grundläggande värden måste värnas. I enlighet med motion 2008/09:Ub8 bör ett tillkännagivande om att forskningsresultat i ökad utsträckning bör kommersialiseras göras till regeringen. Beträffande innovationskontoren bör understrykas att enligt regeringens förslag ska de sju innovationskontoren även serva andra lärosäten, som inte får ett eget kontor. Detta är bra och mycket viktigt. Verksamheten bör utvärderas kontinuerligt, och beroende på vad utvärderingarna visar kan det bli aktuellt att öppna fler innovationskontor. och Forska & Väx (s, v, mp) (), (), (), (), (), (), () och () anför: Regeringen är inte tydlig när det gäller den fortsatta omfattningen av programmet Forska & Väx. Som vi framhåller i ett gemensamt särskilt yttrande i betänkande 2008/09:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv om insatser för att stärka småföretagen har vi i våra budgetförslag beräknat ökade medel till Forska & Väx. Vi förordar en ökning med till detta program. Medlen ska inriktas mot småföretag främst inom den högproduktiva tjänstesektorn och miljö- och enerigteknikbranschen. bör med anledning av vad som anförs i de aktuella motionerna således föreslå ett tillkännagivande till regeringen om en sådan ökning. Samverkan med näringslivet, inklusive fordonsforskning (s, v) (), (), (), (), (), () och () anför: Vi vill framhålla att regeringens metod för resursfördelning inom de strategiska satsningarna är företagsfrånvänd. Målet att åstadkomma för näringslivet relevant forskning som leder till stärkt konkurrenskraft och nya jobb riskerar därför att inte nås. Det är fel att branschprogrammen, som har visat sig vara effektiva, ska avbrytas. Vi noterar att regeringen när det gäller fordonsindustrin till slut har accepterat denna modell, men i övrigt är regeringen passiv. Ytterligare medel bör tillföras branschprogrammen. Ambitionen bör vara att fortsätta programmen även efter innevarande programperiods slut , men det finns också skäl att gå vidare med nästa generation branschprogram. Bland de områden som satsningarna kan omfatta finns tjänstesektorn, turism och vindkraft. Det är tydligt att regeringen inte har prioriterat arbetet med fordonsforskning; först gavs besked om att programmet ska fortsätta , dock på en lägre nivå än vad branschen önskade. Vi vill avsätta mer medel än regeringen. Med det sagda tillstyrks motion 2008/09:Ub6 (s) i aktuell del. (), (), (), (), () och () anför: Vi vill i detta sammanhang erinra om att i Socialdemokraternas budgetalternativ i kommittémotion 2008/09:N428 föreslogs att skulle användas för investeringar i ett riktat program för att möta varslen och den vikande arbetsmarknaden. Medlen skulle anvisas under anslaget till forskning och utveckling (1:2), som disponerar. Som föreslogs i motion 2008/09:Fi303 (s) borde programmet ha startat . Programmet, som skulle utformas och genomföras av Arbetsförmedlingen och tillsammans, skulle innehålla investeringar i t.ex. särskilda utbildnings-, forsknings- och utvecklingsinsatser i samarbete med näringslivet. Om våra förslag hade bifallits av skulle förutsättningarna för att möta de ökande varslen ha varit bättre.