yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — Motionärerna anför att de inte delade regeringens bedömning beträffande ATG:s utveckling och därför inte ansåg att en skattesänkning var befogad. Utskottet avstyrkte i samband med att lotteriskatten sänktes motionsyrkanden om att förslaget om sänkning skulle avslås. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att det var befogat att återställa lotteriskatten till den nivå som skatten hade före (bet. 2007/08:SkU17 s. 17). Utskottet vidhåller denna inställning av avstyrker motionen i den delen. Stärkt kontroll vid införsel av alkohol m.m. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att förare som inte medför föreskrivet förenklat ledsagardokument vid transport av beskattade varor ska påföras transporttillägg samt att vissa ändringar bör göras av bestämmelserna om beskattning av bränsle vid införsel för personligt bruk. Kontroll av införsel av alkohol Efter förslag i propositionen Alkoholfrågor med EG-rättslig anknytning (prop. 2007/08:119) infördes vissa anpassningar av alkohollagen (1994:1738) till EG-rätten fr.o.m. . De nya reglerna innebär bl.a. att spritdrycker, vin och starköl får föras in till från ett annat av en enskild person som har fyllt , genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand om dryckerna är avsedda för den enskildes eller dennes familjs personliga bruk. Bestämmelsen utgör en anpassning av lagstiftningen till följd av domar i mål C-170/04 (fallet ) och i mål C-186/05. Svensk alkoholskatt ska i dessa fall betalas av den person som beställt alkoholvarorna. Regeringen bedömer att möjligheten att föra in alkoholvaror med s.k. oberoende mellanhand medför att antalet legala införseltransporter av alkoholvaror till enskilda privatpersoner kommer att öka. Hur stor ökningen blir är svårt att förutse. Det är dock sannolikt att ett ökat antal införselfall kommer att innebära en ökad arbetsbelastning för . För att motverka detta bör förare som inte medför föreskrivet förenklat ledsagardokument påföras transporttillägg. Denna åtgärd syftar till att säkerställa identifikationen av skattskyldiga beställare och underlätta möjligheter att kontrollera dessa beställare. Efter en dom från i mål C-330/05 (Granbergfallet) finns anledning att ändra bestämmelserna om beskattning av uppvärmningsbränsle som förs in till för personligt bruk. Det bör därför införas bestämmelser som gör det möjligt att under vissa förutsättningar föra in sådant bränsle utan att det utlöser beskattning här. Förutsättningarna för skattefriheten bör vara att bränslet förs hit av en enskild person som har förvärvat bränslet i ett annat och som själv transporterar bränslet hit, och bränslet ska vara avsett för personligt bruk av den enskilde själv eller dennes familj. Om bränslet förs in med ett s.k. ovanligt transportsätt bör beskattning dock ske här i . Detta innebär att skattefri införsel av uppvärmningsbränsle endast kommer att kunna ske om bränslet förs in hit i tankfordon med fasta tankar. Det finns också skäl att göra vissa justeringar i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter i samband med en sådan möjlighet till skattefri införsel. Ändringarna bör träda i kraft . Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömningar. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att lönegränsen för uttagsbeskattning av vissa fastighetstjänster som utförs av en fastighetsägare i egen regi på en egen fastighet bör höjas från till . Underhåll, lokalstädning, fönsterputsning, renhållning och annan fastighetsskötsel ska enligt 2 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200) uttagsbeskattas när fastighetsägaren utför arbetena i egen regi, dvs. är egna anställda, även om verksamheten i övrigt inte är mervärdesskattepliktig. Uttagsbeskattning sker dock endast om nedlagda lönekostnader, inräknat avgifter som grundas på lönekostnaderna för arbete, överstiger för beskattningsåret. Regeringen anför bl.a. att den aktuella lönegränsen har varit densamma sedan regleringen infördes genom skattereformen 1990/91. Med hänsyn härtill, samt till att det skulle vara en administrativ förenkling för berörda företag, bör lönegränsen nu höjas. Regeringen anser att en höjning av lönegränsen till , som i stort motsvarar den totala löneutvecklingen , vore lämplig. Åtgärden ingår som en del i regeringens arbete med att minska företagens administrativa börda. Ändringarna bör träda i kraft . Utskottet har inte något att invända mot den planerade höjning av lönegränsen för uttagsbeskattning av vissa fastighetstjänster som utförs av en fastighetsägare i egen regi. Sänkt moms på ekologiska livsmedel Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om sänkt mervärdesskatt på ekologiskt producerade livsmedel. Jämför avvikande mening 3 (mp). Livsmedel som konsumenten köper och tar med sig beskattas moms medan mat som serveras på restaurang beskattas på normal nivå, dvs. I rapporten på ekologiska livsmedel (Ds 2002:51) slås fast att den s.k. likabehandlingsprincipen i EG-rätten innebär att inte kan införa olika momssatser för miljömärkta (ekologiska) livsmedel och andra livsmedel. En ensidig svensk differentiering bedöms inte kunna utformas så att den blir EU-konform. Den ekonomiska analysen visade att mervärdesskatten inte är det mest lämpliga miljöpolitiska styrmedlet, bl.a. med hänsyn till instrumentets trubbighet och osäkra kostnadseffektivitet, och till att en differentiering till förmån för ekologiska livsmedel kan sägas gå emot den allmänt accepterade principen om att förorenaren ska betala. I motion Fi272 yrkande 21 av m.fl. anför att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder på EU-nivå och återkomma med lagförslag på en sänkning av mervärdesskatten på ekologiskt producerade livsmedel från till . Då detta kräver en ändring av EU:s momsdirektiv kan lagen tidigast träda i kraft . Utskottet har ställt sig avvisande till förslag om en differentierad mervärdesskattesats till förmån för miljömärkta livsmedel, eftersom det skulle innebära olika skatt på varor som är av samma slag men tillverkade på olika sätt (senast i yttr. 2007/08:SkU1y). En sådan ordning skulle enligt utskottets mening bli svår att administrera och än svårare att kontrollera bl.a. mot bakgrund av gränsdragningsproblemen. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker motionen i denna del. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning. Jämför avvikande meningarna 1 (s) och 2 (v). Redan i regeringsförklaringen uttalade regeringen sin avsikt att göra det lättare att starta och driva företag. En åtgärd som nämndes i det sammanhanget var att det bör bli lättare att få F-skatt, framför allt för dem med endast en eller ett fåtal uppdragsgivare. Den utredning som regeringen sedan tillsatte för att göra en översyn av kraven för F-skatt m.m. har överlämnat betänkandet F-skatt åt flera (SOU 2008:76). Utredningen föreslår att näringsverksamhetsbegreppet i inkomstskattelagen (1999:1229) utvidgas. Detta föreslås ske genom att det införs en bestämmelse i lagen som innebär att man vid bedömningen av om verksamheten bedrivs självständigt särskilt ska beakta graden av beroende till uppdragsgivaren, integration i dennes verksamhet och vad parterna har avtalat. Förslaget har remissbehandlats och huvudsakligen fått en positiv respons från flertalet av näringslivets företrädare. Regeringen avser att gå vidare med utredningens förslag med sikte på att få en lagändring i kraft . Enligt utskottets mening är det angeläget att skattereglerna har en utformning som gör det enkelt att starta och bedriva näringsverksamhet. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att återkomma till med förslag som syftar till att göra det enklare att få F-skatt, framför allt för dem med endast en eller ett fåtal uppdragsgivare. Slopat krav på årlig teknisk kontroll av kassaregister Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning. Jämför avvikande mening 1 (s). Kravet på årlig teknisk kontroll av kassaregister bör slopas eftersom det inte bedöms ha något värde för skattekontrollen. Regeringen avser att föreslå en lagändring som kan träda i kraft som kravet på kassaregister, dvs. Lagen (2007:592) om kassaregister m.m. antogs av (prop. 2006/07:105, bet. 2006/07:SkU18). Syftet med den nya lagen om kassaregister i kontantbranschen är att skydda seriösa företagare från illojal konkurrens från företagare som skaffar sig konkurrensfördelar genom att inte betala skatter och avgifter. Lagen innebär en skyldighet för näringsidkare som säljer varor och tjänster mot kontant betalning att registrera försäljningen i ett certifierat kassaregister. Kraven kombineras med särskilda kontrollbefogenheter bl.a. årligt återkommande teknisk kontroll. Kostnaden för kontrollen har uppskattats till ca per tillfälle och åvilar näringsidkarna. Utskottet har inte något att invända mot regeringens planer på att slopa kravet på årlig kontroll om nya bättre lösningar för att garantera skattekontrollen finns. Ett borttagande av kravet skulle också ha den fördelen att företagens kostnader och administrativa börda minskar. Lättnader i kontrolluppgiftsskyldigheten om betalningar till och från utlandet Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning. Av regelförenklingsskäl avser regeringen att lämna förslag till lättnader i kraven på kontrolluppgifter om betalningar till och från utlandet. Ändringarna bör träda i kraft . har behandlat frågan i promemorian Slopad kontrolluppgiftsskyldighet om tillgångar och skulder, m.m. (dnr Fi2008/2835). I promemorian föreslås att uppgift om vad betalningen avser inte ska behöva lämnas beträffande betalningar från utlandet. Vidare föreslås att uppgift om betalningens belopp i svenska kronor inte ska behöva lämnas när det gäller betalningar till och från utlandet, utan det ska räcka att uppgift lämnas om betalningens belopp i använd valuta, betalningsdatum och valutakod. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det behövs vissa regelförenklingar för dem som lämnar kontrolluppgifter om betalningar till och från utlandet. Utskottet noterar att en proposition som innehåller de aviserade lagändringarna numera har lämnats till (prop. 2008/09:44). I propositionen lämnas även förslag på vilka kontrolluppgiftsskyldigheter rörande tillgångar och skulder som bör slopas till följd av att förmögenhetsskatten har avskaffats. Utskottet kommer således att återkomma till dessa frågor . Utgifter som krediteras på skattekonto Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att avskaffa den s.k. jämställdhetsbonusen samt yrkanden om att ersätta nystartsjobben med ett antal nya stödformer. Jämför avvikande mening 2 (v). infördes en jämställdhetsbonus. Reformen innebär att arbetande föräldrar som delar på uttaget av föräldrapenning kan erhålla en jämställdhetsbonus på maximalt . Storleken styrs av förvärvsinkomsten och i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. Syftet är att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn, i uttaget av föräldraförsäkringen och på arbetsmarknaden. Jämställdhetsbonusen avsågs ursprungligen utformas som en skattereduktion. En sådan lösning ansågs dock innebära ett ingrepp i inkomsttaxeringen, och lagstiftningsprocessen skulle bli mer komplicerad och tidskrävande. Jämställdhetsbonusen utformades därför som en kreditering på skattekontot. Vissa krediteringar som ges på skattekonto är stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. För att öka möjligheten att kontrollera statsutgifternas utveckling redovisas dessa utgifter under en egen inkomsttyp. Det stora flertalet skattekrediteringar har upphört eller flyttats till statsbudgetens utgiftssida, vilket innebär att krediteringarna minskat från 2006 till 2008. År 20092011 beräknas de totala skattekontokrediteringarna ligga på mellan 0,1 och och inkluderar då endast en kreditering för jämställdhetsbonus. I motion Fi302 yrkande 43 av m.fl. vidhåller motionärerna sin tidigare uppfattning att jämställdhetsbonusen aldrig bort införas. Enligt motionärerna befäster jämställdhetsbonusen idén om föräldraskapet som obligatoriskt för kvinnor och ett frivilligt erbjudande för män som kan locka en och annan om villkoren är tillräckligt förmånliga. Motionärerna förespråkar vidare att de s.k. nyfrisksjobben och nystartsjobben bör ersättas med riktade arbetsmarknadspolitiska stöd till grupper som står långt bort från arbetsmarknaden (yrkandena 44 och 45). Det handlar bl.a. om anställningsstöd för unga och långtidssjukskrivna, plusjobb för långtidsarbetslösa och anställningsstöd för nyanlända. Stödåtgärderna bör lämnas i form av kreditering på skattekonto. I motion Fi271 yrkande 13 av m.fl. (v) föreslås en särskild jobbsatsning som innebär ett riktat sysselsättningsstöd med full lönekompensation till kommuner och landsting som nyanställer personal. Jobbsatsningen bör enligt motionärerna ske genom skattekreditering på budgetens inkomstsida. Utskottet anser till skillnad från motionärerna att jämställdhetsbonusen, som tillkommit för att förbättra familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt, ska finnas kvar. Utskottet har i det föregående ställt sig bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslår och ser därför inget skäl att tillstyrka motionärernas förslag om att införa en rad olika stödåtgärder eller den särskilda jobbsatsning i form av skattekreditering till kommunsektorn som förordas. Motionerna Fi302 yrkandena 4345 och Fi271 yrkande 13 avstyrks. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet tillstyrker att godkänner regeringens inkomstberäkning och avstyrker motionsyrkanden om godkännande av Socialdemokraternas, och inkomstberäkning. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Regeringen föreslår (punkt 4) att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 6.3.1 och bilaga 1 avsnitt 2). I partimotionerna från Socialdemokraterna, föreslås att godkänner den inkomstberäkning som redovisas i respektive motion. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi270 yrkande 3 (tabell BB5, BB6) av m.fl. (s), Fi271 yrkandena 6 och 7 (tabell 5) av m.fl. (v) och motion Fi272 yrkande 3 av m.fl. (mp). Utskottet har i de föregående avsnitten tillstyrkt att regeringens förslag bifalls och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat. Utskottet föreslår att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster godkänns. De aktuella motionsyrkandena från oppositionspartierna avstyrks. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utgiftsram och preliminär utgiftsram samt avstyrker motionsförslag om större ramar. Jämför avvikande meningarna 1 (s) och 2 (v). Föreslagna utgiftsramar och anslag inom utgiftsområdet Utgiftsområde 3 omfattar , och . Regeringen föreslår att dels ska besluta om en utgiftsram för utgiftsområdet på (punkt 5 delvis), dels godkänna en preliminär utgiftsram på och på (punkt 8 delvis). har fått ökade uppgifter till följd av ny skattelagstiftning och regeringen föreslår att myndighetens anslag därför ökas med . Regeringen föreslår en anslagsökning med samma belopp i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Dessutom föreslås en ökning av anslag med 2009 för arbetet med den webbaserade tjänsten . För att stävja svartarbete och öka samarbete med andra länder i syfte att följa skatteplaneringsaktiviteter föreslår regeringen att anslag förstärks med . Dessutom föreslås i samma syfte anslagsökningar med i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Regeringen vill även ge ökade resurser för arbetet med id-kort till personer som inte är svenska medborgare och föreslår att anslaget därför ökas med 2009. föreslås att myndighetens anslag ökas med , i förhållande till beräkningen i vårpropositionen, för detta arbete. Slutligen föreslås en minskning av anslaget med för arbetet med Företagsregister och individdatabas (), som i stället beräknas på anslag 1:9 under utgiftsområde 2. Regeringen föreslår att anslag ökas med 2009 och med samma belopp 2010 och 2011, i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Anslagsförstärkningen syftar till att möjliggöra en fortsatt utveckling av nya och effektivare arbetsmetoder för båda huvudprocesser Effektiv handel och Brottsbekämpning. Dessutom föreslås att anslag ökas med 2009 för arbetet med och moderniseringen av tullkodex. beräknas en anslagsökning med 25 respektive , i förhållande till beräkningen i vårpropositionen, för detta ändamål. Därutöver föreslås att anslaget tillförs på tilläggsbudget 2 och för arbetet med alkoholutandningsprov, som anslag 1:1 under utgiftsområde 4 minskas med motsvarande belopp. anslag föreslås minskas med för arbetet med tillstånd för internationella transporter, som i stället beräknas på anslag 1:5 Transportstyrelsen under utgiftsområde 22. Övergripande mål och verksamhetsinriktning inom utgiftsområdet Regeringen föreslår att det övergripande målet för utgiftsområde 3 ska vara att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. När det gäller politikens inriktning framhåller regeringen att myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig, och att dessa ska känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i regelsystemen. En enhetlig behandling av de företag och medborgare som kommer i kontakt med myndigheterna är en viktig rättssäkerhetsaspekt, och säkerställandet av att enhetlig behandling av ärenden sker är en viktig uppgift för myndigheternas ledning. Myndigheterna ska se till att de regelverk och rutiner som de själva disponerar över är så enkla som möjligt, till gagn för en kostnadseffektiv hantering. Betydelsen av samtliga myndigheters fortsatta arbete med förenklingar av det egna regelverket, och utarbetande av förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken, understryks. Det är även väsentligt att myndigheterna, som bedriver likartad verksamhet inom uppbördshantering och brottsbekämpning, tar till vara möjligheter att genom myndighetssamverkan åstadkomma förenklingar och förbättringar. I det löpande arbetet ska myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten, som servicen till allmänhet och företag förbättras. Kontinuerliga rationaliseringar och en kostnadseffektiv verksamhet krävs för att klara framtidens krav på myndigheterna. I myndigheternas uppgift ligger att organisera sig på ett sätt som bidrar till att förstärka förutsättningarna för att bedriva verksamheten effektivt. För att verksamheten ska kunna styras i rätt riktning och resurserna styras till prioriterade områden krävs att myndigheterna kontinuerligt följer samhällsutvecklingen. Ett bibehållet förtroende och legitimitet för trygghetssystemen är enligt regeringen ytterst angeläget. Detta förutsätter att utbetalningar bara sker till dem som är berättigade till ersättningar och bidrag. I budgetpropositionens finansplan (avsnitt 1.6.5.) redovisas en rad generella åtgärder som bl.a. rör skattesystemet och syftar till att förebygga felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. Ledning, prioritering, intern styrning och uppföljning av all verksamhet inom myndigheterna är viktigt för att uppnå en effektiv och ändamålsenlig förvaltning. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att kunna följa verksamheten och bedöma dess enhetlighet, kvalitet, produktivitet och effektivitet. Den ekonomiska integrationen i och , tillsammans med globaliseringen av ekonomi och handel, medför delvis nya förutsättningar för myndigheternas verksamhet. Myndigheterna kommer kontinuerligt att behöva anpassa verksamheten till de nya förutsättningar som gäller. Det är viktigt att den information som utbyts i samarbetet mellan olika stater tas till vara på bästa sätt inom myndigheterna. I det internationella och europeiska administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av IT, informationsutbyte och utbildningsinsatser. Myndigheterna ska fortlöpande medverka i EU-arbetet. I detta arbete har myndigheterna en viktig uppgift att biträda regeringen med expertis i sakfrågor samt analysera problemställningar och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna ska även delta i förhandlingsarbetet, särskilt inom de genomförandekommittéer som leds av Europeiska kommissionen. I övrigt är verksamheternas förutsättningar och inriktning i hög grad specifika för respektive myndighetsområde. Myndigheternas mål och verksamhetsinriktning För del anför regeringen att en effektiv verksamhet förutsätter en väl fungerande ledning, styrning och uppföljning, och att myndigheten bör fortsätta arbetet med att utveckla riskanalyser samt urvals- och uppföljningssystem. Vidare krävs arbete för att ytterligare öka enhetligheten i handläggningstider, rättstillämpning och kontrollnivåer. Dessutom framhåller regeringen vikten av att utveckling av nya e-tjänster fortgår. Dessutom anförs att myndighetens kontrollverksamhet i huvudsak ska riktas mot avsiktliga fel, och att det krävs en hög grad av träffsäkerhet. För att uppnå allmänpreventiva effekter ska de områden prioriteras där det finns allvarliga fel, och fusket är särskilt förtroendeskadligt. Kontrollen ska, i individualpreventivt syfte, vara tidig och följas upp genom återkommande kontroller. Den internationella utvecklingen kräver vidare att intensifierar sitt samarbete med andra svenska och utländska myndigheter och fortsätter att förbättra de möjligheter till informationsutbyte som finns. Regeringen framhåller behovet av att höjer sin tekniska kompetens och personalkompetens för att hantera det internationella arbetet. Vidare uppger regeringen att myndighetsansvaret för () ska övertas av . Detta innebär att avvecklas. Regeringen framhåller i fråga om att myndigheten ska fortsätta att förbättra och effektivisera uppbördshanteringen och servicen till företag. Det är viktigt att myndighetens brottsbekämpande verksamhet förbättras, genom en målmedveten prioritering, styrning, modernisering och effektivisering. Den högst prioriterade uppgiften för den brottsbekämpande verksamheten ska även fortsättningsvis vara att förhindra införsel av narkotika i . ska dessutom prioritera arbetet avseende organiserad brottslighet och storskalig brottslighet samt ekonomisk brottslighet. Myndigheten ska också prioritera arbetet avseende storskalig och frekvent illegal införsel av alkohol och tobak. Det är enligt regeringen viktigt att se till att olika verksamheter inom myndigheten samverkar så att höjd effektivitet och kvalitet säkerställs inom både uppbörds- och brottsbekämpningsverksamheten. Samordningsfördelar med utnyttjande av kompetens från huvudprocesserna Effektiv handel och Brottsbekämpning, som båda finns inom myndigheten, måste utnyttjas i utvecklingen av verksamheten. De olika delarna av förändringsarbetet ska stödja varandra för att utveckla en modern, enhetlig, effektiv och ändamålsenlig verksamhet som når uppsatta mål. arbete med förenklingar av regler och tullprocedurer samt utveckling av riskanalyser och kontrollmetoder ska fortsätta. För del framhåller regeringen behovet av fortsatt effektivitets-, utvecklings- och enhetlighetsarbete inom myndigheten. ska på ett effektivt, partsneutralt och förtroendeingivande sätt verkställa beslut och driva in skulder. Det förebyggande arbetet är av stor vikt för myndigheten, och en god betalningsvilja ska upprätthållas. Vidare ska arbetet med förslag till regelförenklingar och utveckling av arbetsmetoder fortgå.