yttr · GW05NU3y · 2008-12-19 00:00:00 — 2008/09:NU3 Forskning och innovation beslutade att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation samt motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. informerade företrädare för () näringsutskottet om sin syn på forsknings- och innovationspropositionen. Vidare har IVL inkommit med ett brev till utskottet om basfinansiering av institut utanför det nya holdingbolaget. berörs huvudsakligen av propositionens avsnitt om forskningsbaserad innovation och industriforskningsinstituten samt motsvarande delar i motionerna. Utskottet tar i detta yttrande upp följande områden: forskningsbaserad innovation, inklusive kommersialisering av forskningsresultaten samt industriforskningsinstituten och innovationskontor, och Forska & Väx samt samverkan med näringslivet, inklusive fordonsforskning. I yttrandet finns fem avvikande meningar (s, v och mp) och ett särskilt yttrande (s). Innovation är bl.a. utveckling av nya eller väsentligt förbättrade produkter, tjänster, processer, organisationer eller andra värdeskapande lösningar. Innovationer uppstår i ett dynamiskt och komplext samspel mellan näringsliv, akademi, entreprenörer och samhälle. För att forskningsbaserade innovationer ska kunna uppstå och utvecklas krävs incitament för de inblandade aktörerna, strukturer som tillhandahåller kommersiell och annan kompetens, finansiering samt regelverk som inte är hindrande. Ett antal av de grundläggande reformer som beskrivs i forsknings- och innovationspropositionen bidrar till bättre förutsättningar för forskningsbaserad innovation. Regeringen redovisar också ett antal specifika åtgärder som innebär att nyttiggörande och kommersialisering av forskningsresultat stimuleras, tillgången till offentligt riskkapital ökar och industriforskningsinstituten förstärks och förnyas. Ett förslag till ändring av högskolelagen innebär att högskolorna, förutom uppgiften att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet, ska verka för att forskningsresultat som kommit till vid högskolan kommer till nytta (avsnitt 8.2.1 s. 115118). Den långsiktiga finansieringen av stärks (avsnitt 8.3 s. 126127). insatser syftar till att öka samhällets avkastning på forskningsinvesteringar genom att stötta affärsbyggande utifrån forskningsrelaterade idéer med marknadspotential. Regeringen anser att bör användas i arbetet med att verka för att forskningsresultat som kommit till vid högskolan kommer till nytta (avsnitt 8.2.3 s. 122124). Medlen bör fördelas till , , , , , Kungl. Tekniska högskolan och med 2009 och med ytterligare 2012. bör medlen fördelas mellan de sju lärosätena med ledning av inkomna strategier för hur innovationskontor ska byggas upp och organiseras. En förutsättning för att få medel bör vara att mottagande lärosäten verkar för att forskningsresultat som tillkommit även vid andra lärosäten än de nämnda kommer till nytta. De nämnda universiteten och högskolorna får således finansiering för att bygga upp särskilda servicefunktioner innovationskontor för forskare som uppnått eller närmar sig ett forskningsgenombrott och vilkas forskning bedöms kunna kommersialiseras. Valet av lärosäten baseras på att de har omfattande forskning inom framför allt medicin eller teknik. Innovationskontoren bör samverka med övriga lärosäten så att forskning vid dessa lärosäten ges likvärdigt stöd. På alla lärosäten bör finnas tillgång till viss kompetens med uppgift att arbeta med innovation, dvs. kartlägga forskningsresultat som kan ha kommersiellt intresse och ge en grundläggande hjälp till de berörda forskarna att få kontakter med de rätta instanserna. Regeringen anför vidare att , , , , och Kungl. Tekniska högskolan bör ges möjlighet att genom kapitaltillskott förstärka de holdingbolag som är knutna till respektive lärosäte (avsnitt 8.2.4 s. 124126). Regeringen bildade de första holdingbolagen vid universitet och högskolor . har ytterligare holdingbolag bildats, och finns det 15 bolag. Holdingbolagen har en viktig roll när det gäller att underlätta att forskningen i högre utsträckning än resulterar i företagande. Regeringen ser därför att det föreligger ett visst behov av förtydligande av holdingbolagens verksamhet och inriktning. Ett holdingbolag bör ha till huvuduppgift att medverka till att innovativa företag med sin bas i forskningen vid det aktuella lärosätet kan starta och utvecklas kommersiellt. Bolagen ska genom att äga och förvalta andelar i andra bolag bistå i kommersialiseringsprocessen av forskningsresultat. Holdingbolagen ska verka på marknadsmässiga villkor. Regeringen föreslår åtgärder i syfte att stärka och förnya industriforskningsinstituten (avsnitt 8.4 s. 128137). Instituten spelar en viktig roll som brygga mellan akademisk forskning och behovsmotiverad, företagsnära forskning och utveckling. De institut som finns gör i många fall mycket värdefulla insatser och bör få större möjligheter att fullgöra sina uppdrag. Industriforskningsinstituten bör stärkas för att bli mer konkurrenskraftiga internationellt och bättre bidra till att stärka näringslivets konkurrenskraft, bl.a. genom en stärkt samverkan med universitet och högskolor. Anslaget för institutens strategiska kompetensmedel m.m. bör öka med totalt 20092012 för industriforskningsinstitutens strategiska kompetensutveckling (avsnitt 8.4.3 s. 131). Anslaget bör öka med 2009 och med ytterligare 2010. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att bilda ett nytt holdingbolag, baserat på det av staten helägda (avsnitt 8.4.4 s. 132133). Syftet är att samordna och utveckla statens ägarintressen samt stärka och förnya institutssektorn. Bolagets syfte ska inte vara att bereda vinst åt aktieägaren. Bolaget ska ta fram och löpande utveckla kriterier för fördelning av institutens strategiska kompetensutvecklingsmedel. Fördelningen ska i huvudsak utgå från institutens omsättning och då särskilt den näringslivsrelaterade omsättningen. Målet med den nya institutsstrukturen är att den ska vara en ledande samarbetspartner i norra för näringslivet inom behovsmotiverad forskning och utveckling vid industriforskningsinstitut. Forskningen ska vara till nytta för företag och andra organisationer. Holdingbolagets uppgift ska vara att företräda staten som ägare i industriforskningsinstituten och att skapa förutsättningar för att utveckla industriforskningsinstituten så att de, med fokus på utveckling och innovation, väsentligt bidrar till att stärka det svenska näringslivet och verkar för en hållbar samhällsutveckling. En väsentlig del i att uppnå den nya strukturen är att det enskilt största institutet, SP (), integreras i strukturen (avsnitt 8.4.5 s. 133136). Enligt regeringens bedömning är detta nödvändigt för att nå det önskvärda målet med en ny svensk slagkraftig institutsstruktur. bör därför bemyndiga regeringen att avyttra statens aktier i . I kommittémotion 2008/09:Ub6 (s) framhålls att universitetens och högskolornas samverkansuppgift, den s.k. tredje uppgiften, behöver förtydligas. Motionärerna ställer sig därför bakom regeringens förslag till ändring av högskolelagen där nyttogörande forskningsresultat betonas mer. Det är dock viktigt, anför motionärerna utan särskilt yrkande, att nyttogörande inte enbart ses ur ett strikt kommersialiseringsperspektiv. När samverkansuppgiften innebär en tvåvägskommunikation, där forskare och studenter också tar in praktiska erfarenheter och nära följer samhällets och arbetsmarknadens utveckling, stärker det kvaliteten i utbildning och forskning. Forskningen ska verka för nyttogörande också när det gäller processer i arbetslivet och den offentliga sektorns verksamhet och verka för ett jämställt, socialt och ekologiskt hållbart samhälle. I motionen anförs vidare att innovationskontorens roll är oklar i relation till befintliga holdingbolag. Genom att låta endast sju lärosäten få del av de nya resurserna tas heller ingen hänsyn till flera högskolors mycket väl utvecklade samarbete med det regionala näringslivet. Motionärerna avstyrker regeringens förslag om centralisering av holdingbolagsverksamheten till ett fåtal lärosäten. Enligt motionärerna är regeringens förslag inom innovationsområdet otillräckliga och möter inte de utmaningar som det svenska näringslivet står inför. Ytterligare resurser om bör tillföras industriforskningsinstituten 20092012. I kommittémotion 2008/09:Ub5 (v) yrkas avslag på regeringens förslag om ändring av högskolelagen. Motionärerna anser att det är oklart vad som avses med nytta och vilka konsekvenser detta nya uppdrag till högskolorna får för den forskning som inte är direkt kommersialiserbar. Dessutom kan hävdas att det redan ingår i högskolans uppdrag att samverka med det omgivande samhället och att informera om sin verksamhet. I motionen anförs vidare att regeringens förslag innebär att innovationskontor placeras vid lärosäten som i stor utsträckning är väl försedda med forskningsparker och inkubatorer. Risken är stor att man bygger upp parallella system. Frågan tycks illa förberedd, och den är dessutom försedd med brasklappar om att kontoren även ska hjälpa andra universitet och högskolor. All erfarenhet talar för att dessa lärosäten kommer att hamna i strykklass ju längre bort från respektive innovationskontor de ligger. Frågan om innovationskontorens placering bör brytas ur propositionen och ses över. I partimotion 2008/09:Ub8 (mp) anförs att svensk forskning inom många områden håller världsklass. Men forskningsresultaten måste också tas om hand och användas. Eftersom den största delen av den offentligt finansierade forskningen i sker vid universitet och högskolor ställer detta höga krav på lärosätena att samverka på ett effektivt sätt med näringslivet och det omgivande samhället i stort. Forskningsresultaten måste kommersialiseras i högre utsträckning som den akademiska forskningens grundläggande värden måste värnas. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om vad som anförs om att forskningsresultat i ökad utsträckning bör kommersialiseras. I motionen noteras vidare att enligt regeringens förslag ska de sju innovationskontoren även serva andra lärosäten, som inte får ett eget kontor. Det är enligt motionärerna bra och mycket viktigt. Utan att något yrkande framförs betonas i motionen att verksamheten bör utvärderas kontinuerligt och att det, beroende på vad utvärderingarna visar, kan bli aktuellt att öppna fler innovationskontor. Vidare konstateras i motionen att har ett omstruktureringsarbete pågått för att skapa en starkare struktur med färre, större och internationellt konkurrenskraftiga industriforskningsinstitut. Det är mycket angeläget att det arbetet leder till resultat. och Forska & Väx Regeringen erinrar i propositionen (s. 139) om att har Verket för innovationssystem () drivit programmet Forska & Väx för att stimulera FoU-verksamhet i etablerade små och medelstora företag. I den ekonomiska vårpropositionen 2007 avsatte regeringen medel för fortsatt drift av programmet. Regeringen bedömer att bör fortsätta att driva programmet för insatser som främjar små och medelstora företags tillgång och användning av ny forskningsbaserad kunskap. Socialdemokraterna, förordar samtliga i sina motioner ökade medel till Forska & Väx. Programmet bör tillföras . I motion 2008/09:Ub8 betonar att Forska & Väx har varit mycket framgångsrikt, och ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om ytterligare medel föreslås. Samverkan med näringslivet, inklusive fordonsforskning Regeringen bedömer att det finns ett behov av långsiktigt stöd för forskning inom särskilt strategiska områden av betydelse för samhället och näringslivet (avsnitt 7.1.1 s. 7073). Anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor bör således öka för satsningar på strategisk forskning inom medicin, teknik och klimat samt vissa områden inom humaniora och samhällsvetenskap. I många fall har dessa strategiska forskningssatsningar betydelse för näringslivet. Vidare anför regeringen att förutom huvudvägen för fördelning av medel bör även ett antal strategiska områden finansieras genom bidrag från t.ex. Rymdstyrelsen (rymdforskning), (energiforskning) och (avsnitt 7.1.2 s. 7273). De forskare som finns i forskningsmiljöer som inte har en tillräcklig kritisk massa får genom denna stödform en möjlighet att bedriva forskning med högsta internationella kvalitet. Detta möjliggör också satsningar på samverkansprogram med betydelse för näringslivet. Utgångspunkten för utformningen av samverkansprogram med näringslivet bör vara att näringslivet finansierar minst halva projektkostnaden. Regeringen finner det angeläget att forskning som bedrivs i samverkan med näringslivet uppnår en hög grad av långsiktighet, flexibilitet och tvärvetenskaplighet. Under rubriken (s. 9496) framhåller regeringen att fordonssektorn sysselsätter många människor och utgör en betydande del av landets ekonomi. Staten har i samverkan med näringslivet och berörda regioner gjort riktade satsningar på FoU inom fordonsområdet utifrån prioriteringar fastställda av Programrådet för fordonsforskning. Inom ramen för dessa forskningsprogram som fordonsindustrin och staten gemensamt finansierat har starka forskningsmiljöer med internationell konkurrenskraft byggts upp. Programmen för fordonsforskning finansieras dels med resurser för satsningar på strategiska forskningsområden som föreslås i den nu aktuella propositionen, dels med resurser inom ramen för andra anslag. Statens satsning uppgår till totalt , förutsatt motsvarande finansiering från näringslivet. Enligt Socialdemokraternas kommittémotion 2008/09:Ub6 är regeringens metod för resursfördelning inom de strategiska satsningarna företagsfrånvänd. Målet att åstadkomma för näringslivet relevant forskning som leder till stärkt konkurrenskraft och nya jobb riskerar därför att inte nås. Branschprogrammen har visat sig effektiva, och motionärerna motsätter sig att de avbryts. Näringslivets deltagande måste vara starkare redan från start, dvs. vid problemformulering och prioritering. Genom näringslivets delaktighet i denna typ av forskning nås större relevans, högre effektivitet samt inte minst större ekonomiska ramar genom medfinansieringen av gemensamma forskningsprojekt. Regeringen har till slut accepterat denna modell för fordonsindustrin, men det finns inte några skäl att stänga möjligheterna till fortsatta strategiprogram för övriga svenska nyckelbranscher. Motionärerna vill tillföra ytterligare medel till branschprogrammen. I motionen aviseras ambitionen att fortsätta programmen även efter innevarande programperiod som slutar , men motionärerna vill också gå vidare med nästa generation branschprogram. Tjänstesektorn, turism och vindkraft hör till de områden som nämns i motionen. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om att fullfölja och utveckla branschprogrammen. I Socialdemokraternas motion tas vidare fordonsforskningen upp utan att något särskilt yrkande framställs. Motionärerna anser att regeringen inte har prioriterat arbetet med fordonsforskning och påpekar att den först gav besked om att programmet fortsätter , dock på en lägre nivå än vad branschen önskade. Socialdemokraterna vill avsätta mer medel än regeringen. Bland flera principer som det nya forskningsprogrammet ska bygga på finns att investeringar för minskad miljöpåverkan ska vara ett genomgående fokus i de nya fordonsforskningsprogrammen. I skrivelse 2008/09:34 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 20082010 behandlas innovation och kommersialisering (s. 24, jfr prop. 2008/09:50 s. 4850). Enligt skrivelsen rankas det svenska innovationssystemet i topp i ett antal innovationsmätningar, exempelvis European Innovation Scoreboard 2007. har dock en obalans i systemet, med övervikt på faktorer som bygger upp innovationsförmåga, i förhållande till nyttiggörandet av forskningsresultaten. I samband med Lissabonstrategin har frågor om nyttiggörande och effektivt utnyttjande av offentligt finansierade forskningsresultat betonats. Av departementspromemorian Handlingsplan för en ny institutssektor (Ds 2007:39) framgår att de har genomgått stora förändringar under det senaste årtiondet. Den rådande situationen kan främst härledas till mitten av . och förstärkning av industriforskningsinstituten () lämnade sitt betänkande Att utveckla industriforskningsinstituten (SOU 1997:16) med huvudrekommendationen att instituten borde bolagiseras. Detta ledde till att bildades med staten som huvudägare () och och kompetensutveckling () som delägare (). Ireco är helägt av staten sedan överlåtit sitt aktieinnehav till staten. Ireco har genomfört ett omfattande arbete med att bolagisera och strukturera om institutssektorn i större enheter. Resultatet är den s.k. fyrklöverstrukturen, som består av fyra institutsgrupperingar. Tre av grupperingarna finns inom Ireco. Det första klöverbladet är (Swerea), som verkar inom områdena material-, process-, produkt- och produktionsteknik. (Sict) samlar instituten inom datorvetenskap, mikroelektronik och optik. Vidare verkar STFI-Packforsk inom papper, massa, förpackningar och tryckteknisk FoU. Det fjärde bladet i fyrklövern är SP i , som är fristående och helägt av staten. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 24 Näringsliv) föreslog regeringen ett nytt anslag , Institutens strategiska kompetensmedel m.m. (1:3), som ska täcka institutens strategiska kompetensmedel liksom kostnader för Irecos verksamhet och vissa omstruktureringskostnader för Irecoinstituten. har på näringsutskottets förslag bifallit förslaget (bet. 2008/09:NU1). Som anförs i forsknings- och innovationspropositionen tillförs anslaget 2009 och ytterligare 2010 för industriforskningsinstitutens strategiska kompetensutveckling. och Forska & Väx I betänkande 2008/09:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen tillför till anslaget för forskning och utveckling (1:2), som disponerar. används till Forska & Väx. I ett gemensamt särskilt yttrande (s, v och mp) framhålls att det i partiernas budgetförslag fanns förslag om ökade medel till Forska & Väx. Samverkan med näringslivet, inklusive fordonsforskning Statssekretare , , informerade näringsutskottet vid sammanträdet om att regeringen har presenterat ett nytt program för fordonsforskning. beslutade regeringen att ge ett uppdrag åt att planera ett strategiskt samverkansprogram med betydelse för svensk fordonsindustri. Programmet ska bygga vidare på och utveckla de fordonsforskningsprogram som löper ut 20082010. Även lokala och regionala strategier och insatser inom forskningsområdet bör beaktas vid planeringen av programmet. En förutsättning som planeringen ska utgå från är att projektportföljen ska inriktas till cirka två tredjedelar mot klimat och energi och till cirka en tredjedel mot trafiksäkerhet. Utgångspunkten för uppdraget är att ett nytt programavtal ska kunna träda i kraft . Den statliga finansieringen uppgår till , förutsatt motsvarande medfinansiering från näringslivet. Enligt ett pressmeddelande från innebär det en höjning med jämfört med . beslutade om utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft, med en planerad kostnad på , under förutsättning att näringslivet investerar minst lika mycket (prop. 2005/06:1 utg.omr. 24 Näringsliv, bet. 2005/06:NU1). Branschprogrammen innehåller bl.a. forsknings-, utbildnings- och infrastrukturinsatser som tagits fram i samarbete mellan stat, näringsliv och fackliga organisationer för att stärka konkurrenskraft i de aktuella branscherna, bl.a. fordonsindustrin. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 24 s. 69) föreslås att anslås 2009 för anslaget Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft (1:24). är samma belopp beräknat, medan inga medel är beräknade . vill inledningsvis välkomna förslagen i propositionen som innebär ett lyft för forskning och innovation. Som regeringen anför är forskningssatsningar bland det viktigaste kan göra för att långsiktigt stärka konkurrenskraften och bidra till en hållbar tillväxt. Regeringens förslag kommer följaktligen att få positiva effekter långt utanför en snäv forskningssfär. En framåtblickande och tillväxtskapande forskningspolitik kommer således att bidra till att nya idéer kan utvecklas. Propositionens grundläggande reformer medverkar till att främja uppkomsten av forskningsbaserade innovationer, men utskottet välkomnar ur sitt perspektiv särskilt de specifika åtgärder som tar sikte på att underlätta för innovationer. Utskottet vill understryka vikten av att goda förutsättningar skapas för kommersialisering av forskningsresultaten. Förbättrade skattevillkor såväl som allmänna förstärkningar av företagsklimatet är därvid centrala frågor, som dock ligger vid sidan av denna proposition. Som ett led i att skapa goda förutsättningar för kommersialisering av forskningsresultaten är det välkommet att högskolelagen ändras så att det anges att högskolorna ska verka för att forskningsresultat som tillkommit vid högskolan kommer till nytta. Regeringen föreslår ökade satsningar på forskningsbaserad innovation. Utskottet ställer sig bakom dessa satsningar och välkomnar särskilt att den långsiktiga finansieringen av stärks. Anslaget bör öka med åren 20092012 för stöd för tidig marknadskompletterande såddfinansiering och affärsutveckling i syfte att öka affärsskapandet av forsknings- och kunskapsrelaterade affärsidéer med stor marknadspotential. Av dessa medel bör minst hälften gå till såddfinansiering. Tillgången till offentligt riskkapital ökar således. Utskottet vill också erinra om den översyn som pågår av statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag. Enligt direktiven (dir. 2007:169) ska den särskilde utredaren analysera hur dessa insatser samverkar och i vilken mån de överlappar. Utredaren ska lämna förslag till hur dessa insatser kan bli mer effektiva och överskådliga. I direktiven konstateras att det är viktigt att de statliga stödinsatserna främjar goda förutsättningar inom befintliga näringar men också att de främjar utvecklingen av nya och potentiella tillväxtområden. Utskottet vill framhålla att utredningen kan leda till förstärkningar inom det område som är aktuellt i detta ärende. De föreslagna innovationskontoren är en viktig åtgärd som innebär kvalificerat stöd när det gäller att nyttiggöra forskningsresultat. Innovationskontoren bör inspirera, informera och stimulera forskare till innovationer. Vidare ska innovationskontoren kunna bistå med kvalificerad rådgivning inom bl.a. patentering, licensering och kontraktsforskning. Samarbete bör ske med bl.a. vad gäller tidig verifiering av forskningsresultat i syfte att uppnå största möjliga effektivitet. Regeringen anger att de särskilda innovationsinsatserna i form av innovationskontor ska göras vid sju lärosäten som har en omfattande forskning inom framför allt medicin och teknik. Dessa lärosäten har bäst förutsättningar att få en tillräcklig volym på kommersialiseringsarbetet för att kunna bygga upp innovationskontor med tillräcklig bredd och tillräckligt djup när det gäller professionell kompetens. avses användas och ytterligare 2010. Medlen bör fördelas mellan de sju lärosätena med ledning av inkomna strategier för hur innovationskontor ska byggas upp och organiseras och hur samverkan byggts upp med andra lärosäten samt med och övriga aktörer. En förutsättning för att få medel bör vara att mottagande lärosäten verkar för att forskningsresultat som kommit till även vid andra lärosäten än de nämnda kommer till nytta. Utskottet vill framhålla att innovationskontoren kommer att ha angelägna uppgifter att fullgöra, och det är viktigt att insatserna verkligen får avsedd effekt. Det handlar om att stödja nyttiggörandet av forskningsresultat och inte om att bygga nya administrativa strukturer. I stället bör de nya insatserna kunna utgå från befintliga strukturer.