yttr · GW05FiU2y · 2008-10-31 00:00:00 — 2008/09:FiU2 Lissabonfördraget beredde samtliga övriga utskott tillfälle att yttra sig över proposition 2007/08:168 Lissabonfördraget och de motioner som väckts med anledning av propositionen samt över de motioner från allmänna motionstiden som utrikesutskottet kommer att behandla i samband med propositionen. begränsar sitt yttrande till att avse Europeiska unionens budget samt undantag för från den ekonomiska och monetära unionen. Till yttrandet har fogats en avvikande mening (v och mp). I propositionen (avsnitt 18, s. 154159) anförs att principerna för arbetet med unionens budget samlas i en särskild artikel i fördraget. Bestämmelser om EU-budgetens inkomstsida (unionens egna medel) ska, i likhet med nu gällande EG-fördrag, antas av rådet med enhällighet efter hörande. Nationellt godkännande krävs av medlemsstaterna i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Det införs dock en bestämmelse som ger rådet möjlighet att med enhällighet bestämma att vissa genomförandebestämmelser ska antas av rådet med kvalificerad majoritet efter godkännande av . Den fleråriga budgetramen kallas för det finansiella perspektivet och är ett flerårigt budgettak för EU:s utgifter. Det finansiella perspektivet regleras i ett interinstitutionellt avtal mellan rådet, och kommissionen. Det finansiella perspektivet byter namn till den fleråriga budgetramen. Det upprättas en särskild rättslig grund i fördraget för den fleråriga budgetramen. EU:s årliga budgetprocess förenklas. Uppdelningen mellan s.k. obligatoriska (t.ex. avseende jordbrukspolitiken) och icke-obligatoriska utgifter i unionens årliga budget försvinner. får därmed en viktig roll även i fråga om jordbruksutgifter medan rådet får ökat inflytande över övriga utgifter. I motion U1 av m.fl. (s) yrkas att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vad som bör beaktas på vissa fördragsområden sedan Lissabonfördraget trätt i kraft. I motionen behandlas EU:s budget. Motionärerna anför att arbetet med EU:s budget ska präglas av stabilitet och långsiktighet. I och med det nya fördraget tas det ytterligare steg mot detta. ska verka för en restriktiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen och en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Det är positivt att det nya fördraget även betonar detta. Motionärerna ser positivt på att det blir möjligt att fastställa en budgetram då det innebär en större flexibilitet inom systemet. Dock kan en förkortning av budgetramen snarare bidra till att skapa mindre förutsägbarhet och stabilitet inom systemet. Det kan dessutom resultera i att det tunga budgetarbetet måste repeteras alltför ofta, vilket kan komma att sluka resurser och pengar. Den nya ordningen avseende det årliga budgetarbetet uppskattas av motionärerna. Genom att dagens två läsningar ändras så att rådet och enbart gör var sin läsning blir det troligen en snabbare och mindre resurskrävande budgetprocess. vill erinra om att redan i betänkande 1994/95:FiU5 (med anledning av prop. 1994/95:40) slogs målet för den svenska budgetpolitiken i EU fast. Det innebär bl.a. att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. har upprepat detta mål (t.ex. bet. 2007/08:FiU1, s. 140141), och även i budgetpropositionen nämns detta mål (prop. 2008/09:1 utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen, s. 9). Utskottet vill understryka att detta mål är fortsatt giltigt och förutsätter att regeringen verkar i enlighet med detta också vid ett genomförande av Lissabonfördraget. När det gäller den fleråriga budgetramen konstaterar utskottet att enligt praxis är längden . Den nu gällande ramen gäller för perioden 20072013. behandlade den del av den gällande ramen som rör EU-budgetens finansieringssystem, dvs. systemet för EU:s egna medel (bet. 2007/08:FiU12). En nyhet med Lissabonfördraget är att den fleråriga budgetramen får en rättslig grund (artikel 270a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Budgetramens längd fastställs i fördraget till . Utskottet har inhämtat kompletterande information från om budgetramen. påpekar att även om en ram , allt annat lika, leder till mindre förutsägbarhet än en ram , är sannolikt inte själva längden det mest avgörande för förutsägbarheten. Det torde vara viktigare vilken status de olika aktörerna tillmäter budgetramen. I underlaget från erinras vidare om att budgetramens status stärks genom att budgetramen får en rättslig grund. I utskottets ställningstagande att målet för den svenska budgetpolitiken i EU ligger fast ingår att regeringen har att följa detta mål också i diskussionerna om budgetramens längd. När det gäller den årliga budgetprocessen förenklas den på två sätt. Dels försvinner uppdelningen mellan s.k. obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter i unionens årliga budget, dels ska rådet och parlamentet göra endast var sin läsning av kommissionens budgetförslag i stället för dagens två läsningar. Även i den årliga budgetprocessen gäller naturligtvis målet för den svenska budgetpolitiken i EU. Utskottet föreslår utifrån sina utgångspunkter och med det ovan anförda att utrikesutskottet tillstyrker propositionen. Motion U1 (s) är i den del som rör finansutskottets område tillgodosedd med vad utskottet anfört ovan. Undantag för från den ekonomiska och monetära unionen När det gäller ekonomisk och monetär politik anförs i propositionen (avsnitt 23.2, s. 180185) att samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik förblir en uppgift främst för medlemsstaterna, även om vissa viktiga delar av denna samordning följer gemensamma förfaranden. Kommissionen får bl.a. möjlighet att självständigt utfärda varningar till medlemsstater som inte bedöms följa de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Samarbetet mellan de länder som ingår i euroområdet formaliseras och förstärks, bl.a. genom att en ordförande för denna grupp väljs för om . I EG-fördraget regleras ekonomiska och monetära unionens (EMU) genomförande. Den tredje och sista etappen inleddes och innebär en fullbordad valutaunion. Genom Lissabonfördraget görs en teknisk anpassning och en uppdatering av övergångsbestämmelserna för EMU (artiklarna 116124 i EG-fördraget) bl.a. med hänsyn till valutaunionens upprättande. Exempelvis utgår de delar av artiklarna 116 och 117 i EG-fördraget som handlar om andra etappen i EMU, eftersom de numera är obsoleta. Övriga bestämmelser om den ekonomiska och monetära politiken motsvarar i huvudsak nuvarande bestämmelser. I motion U2 (yrkande 4) av m.fl. (v) och i motion U4 (yrkande 38) av m.fl. (mp) anförs att bör förhandla fram ett undantag från den ekonomiska och monetära unionen (EMU), i likhet med och . I betänkandet 2007/08:FiU23 2007 behandlade utskottet motionsyrkanden med samma krav som de nu aktuella yrkandena om och EMU. Utskottet konstaterade att man tidigare hade behandlat liknande förslag, senast i samband med behandlingen av 2006 (bet. 2006/07:FiU23). Förslagen avslogs då med motiveringen att efter den svenska folkomröstningen förklarat att ett formellt undantag om att inte behöver införa euron inte är nödvändigt. Utskottet såg i betänkande 2007/08:FiU23 ingen anledning att omvärdera detta ställningstagande och avstyrkte därför motionerna. Av propositionen om Lissabonfördraget framgår att de här aktuella bestämmelserna rörande EMU inte ändras. Utskottet finner inte skäl att ompröva sin tidigare uppfattning och föreslår att utrikesutskottet avstyrker de båda motionsyrkandena. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). () och () anför: I den övergripande fråga som här behandlas, nämligen godkännande av Lissabonfördraget, anser vi som framgår av våra partimotioner U2 (v) och U4 (mp) att bör avslå regeringens proposition. Lissabonfördraget eller ett omförhandlat fördrag bör underställas en folkomröstning innan kan godkänna det. I frågan om Europeiska unionens budget har vi inga invändningar mot att politik är restriktiv och återhållsam. Beträffande undantag för från den ekonomiska och monetära unionen vill vi erinra om att vid folkomröstningen sade svenska folket nej till att byta kronan mot euron. Partierna i har lovat att respektera folkomröstningens resultat. Partierna har därmed ett gemensamt ansvar för att förvalta resultatet på bästa sätt. Enligt vår mening bör folkomröstningens resultat avspeglas i fördrag med EU. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till förhandlingar med EU om ett formellt juridiskt undantag för från EMU, liknande de undantag och har. Ett undantag skulle undanröja diskussionen om folkomröstningsresultatet är förenligt med fördragsmässiga åtaganden samt visa att såväl och regeringen som EU formellt respekterar folkomröstningens resultat och folkets uttalade vilja. bör således föreslå att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionerna U2 (v) yrkande 4 och U4 (mp) yrkande 38 om ett formellt undantag från EMU.