yttr · GV05KU3y · 2008-04-17 00:00:00 — Undantagsbestämmelserna finns i artikel 4 i förordningen och anger att institutionerna ska vägra ge tillgång till en handling om ett utlämnande skulle undergräva skyddet för det allmänna intresset i fråga om allmän säkerhet, försvar och militära frågor, internationella förbindelser, gemenskapens eller en medlemsstats finansiella, monetära eller ekonomiska politik, den enskildes privatliv och integritet, särskilt i enlighet med gemenskapslagstiftningen om skydd av personuppgifter. Institutionerna ska även vägra att ge tillgång till en handling om utlämnande skulle undergräva skyddet för en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter, rättsliga förfaranden och juridisk rådgivning samt syftet med inspektioner, utredningar och revisioner, om det inte föreligger ett allmänintresse av utlämnandet. I regeringens arbetsprogram anges bl.a. att förslag till öppenhetsförordningen är att vänta från kommissionen . och regeringens inställning är att samtliga ändringar i förordningen ska syfta till att öka allmänhetens möjligheter till insyn. I regeringens arbetsprogram anges bl.a. att regeringen vill att det klargörs att öppenhetsförordningen har företräde framför dels regler om tillgång till handlingar i andra rättsakter, dels regler om personuppgiftsbehandling samt att bestämmelsen om sekretess för juridisk rådgivning och bestämmelsen om det s.k. medlemsstatsvetot mot utlämnande av handlingar som härrör från en medlemsstat förtydligas i öppenhetsvänlig riktning (s. 5). För handlingar i gäller de svenska bestämmelserna om handlingsoffentlighet i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen (1980:100). granskade frågan om handlingar som betecknats som s.k. non-papers. Utskottet anförde då att beteckningen non-paper är okänd för lagstiftaren och därmed lagstiftningsmässigt inte utgör någon särskild kategori av handlingar samt att de i likhet med andra handlingar omfattas av regelverket om allmänna handlingars offentlighet (bet. 2003/04:KU10 s. 9093). Ett ärende om förankring av innehållet i ett s.k. non-paper är också föremål för utskottets granskning under innevarande . Som utskottet tidigare framhållit råder det inom riksdag stor enighet om betydelsen av öppenhet och insyn inom EU. Utskottet utgår därmed från att regeringen inom EU fortsatt driver denna fråga och anser inte att något tillkännagivande behövs med anledning av motionerna 2007/08:K217 och 2007/08:U353 yrkande 3. Utskottet förutsätter vidare att regeringen verkar för att handlingar i möjligaste mån ska finnas tillgängliga på svenska och ytterligare utvecklar innehållet i den årliga skrivelsen. Därmed avstyrks även motion 2007/08:U12 yrkandena 13 och 14. I fråga om att presentera planerade s.k. non-papers vill utskottet erinra om innehållet i bestämmelserna om regeringens information till och samråd med . Utskottet avstyrker motion 2007/08:U12 yrkande 10. Utskottet återkommer till frågan i ett kommande granskningsbetänkande. I motion 2007/08:K203 av och () begärs ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör ta nya initiativ för att intensifiera arbetet med folkbildning kring EU-frågor. Motionärerna anför bl.a. att i det arbetet ideella organisationers kunskaper, intresse och kontaktnät givetvis ska tas till vara. I motion 2007/08:K364 av och () yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden till regeringen om dels att bör ta initiativ till en bred debatt om EU:s framtid, dels om de frågeställningar som ett sådant initiativ bör innehålla. Motionärerna anför att initiativet bl.a. bör syfta till att överstatliga inslag preciseras och begränsas kraftigt, att ekologiskt hållbar utveckling och mänskliga rättigheter sätts i fokus och överordnas handelsavtal och att företagens rättigheter samt rätten att ta politiska initiativ överförs från tjänstemän till folkvalda nationella parlament, och ministerrådet. m.fl. (c) begär i motion 2007/08:K393 ett tillkännagivande till regeringen om behovet av ett smalare, vassare och folkligt förankrat EU-samarbete. Motionärerna anför bl.a. att erfarenheterna från EU-omröstningen och EMU-omröstningen visar att när de svenska väljarna tillfrågas blir det också en omfattande och djuplodande debatt och ett stort engagemang med valdeltagande i nivå med ett ordinarie allmänt val. presenterade kommissionens vice ordförande kommissionens vitbok om EU:s kommunikationspolitik (KOM [2006] 35). är en fortsättning på den handlingsplan om kommunikation som kommissionen antog . Den innehåller förslag på hur EU ska komma närmare medborgarna och ge dem inflytande i EU-frågor. var tänkt som startskott på en debatt med medborgarna. främsta syfte är att få EU:s institutioner, medlemsländerna, politiska partier och det civila samhället att skapa debatt och engagemang kring EU. Åtgärderna i vitboken fokuseras kring fem huvudfrågor: att skapa gemensamma principer för kommunikation om EU-frågor, att ge medborgarna redskap för ökat inflytande, att arbeta med medier och ny teknik, att känna av opinionsströmningar bättre, att jobba tillsammans. När det gäller den sistnämnda frågan anförs i vitboken bl.a. att medlemsstaterna länge har förpliktat sig att samarbeta med EU-institutionerna för att informera människor om EU och skapa nationella förbindelser med . Vissa medlemsstater har aktivt uppmuntrat offentlig debatt, t.ex. om den föreslagna EU-konstitutionen. Enligt vitboken kan dock mycket mer göras. Kommissionen anser vidare att samarbetet mellan aktörerna på nationell nivå och EU-nivå skulle kunna innefatta nya nationella initiativ: offentliga och parlamentariska debatter om kommissionens årliga strategiska prioriteringar, direkta diskussioner mellan nationella ministrar och EU-kommissionärer, tv- och radioutsändningar i nationella medier osv. Genom ett samråd inbjöd kommissionen enskilda medborgare, myndigheter och organisationer att komma med synpunkter antingen via kommissionens webbplats eller per post. Samrådet har pågått t.o.m. . uppmärksammade vitboken i betänkande 2005/06:KU23 EU-frågor. Utskottet hänvisade därvid till vad det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet tidigare uttalat om att varje medlemsstat själv, mot bakgrund av konstitutionella regler och traditioner, avgör hur prövningen av det konstitutionella fördraget ska ske och att varje land avgör hur det vill hantera frågan (bet. 2003/04:KUU1 s. 44). Utskottet betonade i anslutning härtill även vikten av att nationella parlament spelar en central roll såväl allmänt i EU-samarbetet som när det gäller offentlig debatt kring dessa frågor. noterade vid sin behandling av regeringens skrivelse 2005/06:85 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen att kommissionen i vitboken inte omnämner nationella parlament (bet. 2005/06:UU10). I antog utskottet för kultur och utbildning ett betänkande om vitboken (A6-0365/2006). Utskottet betonade bl.a. att de nationella parlamenten bör sträva efter att i ett skede av beslutsprocessen uppmärksamma europeiska lagstiftningsprojekt. Utskottet uppmärksammade ordförandeskapets slutsatser från konferensen med talmännen i Europeiska unionens parlament i vilka de nationella parlamenten uppmanas att , företrädesvis vid ett plenarsammanträde, behandla Europeiska unionens årliga lagstiftningsprogram och arbetsprogram. Utskottet önskar inledningsvis betona vikten av att nationella parlament spelar en central roll såväl i allmänt EU-samarbete som när det gäller offentlig debatt kring dessa frågor. Genom de bestämmelser för arbete med EU-frågor som gäller har roll i detta stärkts. Utskottet önskar erinra om att ledamöter och partier i övrigt förutsätts bevaka att viktiga EU-frågor tas upp till debatt. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2007/08:K203, 2007/08:K364 yrkandena 2 och 3 samt 2007/08:K393. I motion 2007/08:K242 av () begärs ett tillkännagivande för regeringen om behovet av att EU-byarna redan i ett tidigt skede bör ingå i planeringen för det svenska ordförandeskapet 2009. Motionären anger i motionen att det i syfte att testa idén om EU-byar i praktiken pågår en försöksverksamhet med stöd från . Enligt motionären skulle det vara en framgång om konceptet EU-byar lanserades i samband med det svenska ordförandeskapet. I motion 2007/08:U353 av m.fl. (s) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att ordförandeskapet är väl förberett och har rätt och tydliga prioriteringar. Motionärerna anför bl.a. att genom det ständiga arbetet inom EU är förknippat med och har hög trovärdighet i frågor som rör arbete, klimat och miljö, jämställdhet och utvidgning. Dessa frågor måste vara prioriteringar. I motion 2007/08:K355 av () begärs ett tillkännagivande till regeringen om behovet av mer aktivt ta del av EU-arbetet i syfte att stärka den regionala utvecklingspolitiken i . I skrivelsen anges bl.a. att statsministern är ansvarig för regeringens arbete inför och under ordförandeskapet och att EU-ministern hanterar samordningen av förberedelsearbetet. Arbetet inför ordförandeskapet kommer så långt som möjligt att bedrivas inom befintlig linjeorganisation. har arbetet varit inriktat på frågor som rör arbetsprogram, personal och kompetensutveckling, kommunikation, mötesverksamhet och budget (s. 240). informerade statsrådet och EU-minister om regeringens förberedelser för ordförandeskap i EU . I talet lyfte statsrådet fram fem prioriterade områden: Klimat, miljö och energi Jobb, tillväxt och konkurrenskraft, även benämnt Lissabonstrategin Ett tryggare och öppnare och relationerna med närområdet EU som global aktör och fortsatt utvidgning. I talet påpekade statsrådet att för förberedelserna och genomförandet av ordförandeskapet utöver omprioriteringar kommer att ha en budget på till sitt förfogande. Utgifterna gäller framför allt mötesverksamheten i , information och kultursatsningar och kompetensutveckling. (jfr anf. 98 i prot. 2007/08:57). I skrivelse 2007/08:85 anges bl.a. såvitt avser mötesverksamheten i under ordförandeskapet att drygt ett hundratal av alla rådsmöten kommer att förläggas till . Det rör sig bl.a. om ett dussintal informella ministerrådsmöten samt tjänstemannamöten, konferenser, seminarier och tredjelandsmöten. Ett omfattande kartläggningsarbete har genomförts som en förberedelse inför mötesplaneringen. inrättas ett särskilt mötessekretariat inom för att hantera logistik och praktiskt genomförande av möten i (s. 240). Inför första ordförandeskap informerades av både den dåvarande statsministern och vice statsministern om regeringens förberedelser och prioriteringar inför ordförandeskapet. berörde då frågan om förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i dess yttranden (jfr yttr. 1998/99:KU3y och yttr. 1999/2000:KU7y) till utrikesutskottet med anledning av behandling av regeringens skrivelse om verksamheten i EU. Utskottet vill framhålla att det ställer sig positivt till nu gjorda prioriteringar. Utskottet anser, mot bakgrund av regeringens information till om kommande ordförandeskap, inte att något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2007/08:K242, 2007/08:K355 och 2007/08:U353 yrkande 8 nu är påkallat och avstyrker därför motionerna. () begär i motion 2007/08:K210 (m) ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en effektiv hantering av skattemedel inom EU. Motionären anför bl.a. att budgetkontrollutskottet i EU har pekat på att det finns med dagens placeringar av olika EU-institutioner en klar merkostnad för skattebetalarna. Motionären tar främst fasta på kostnader för sin återkommande flytt mellan och och menar att skattebetalarnas pengar kunde användas på ett mer effektivt sätt. I motion 2007/08:U353 av m.fl. (s) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att agerar för att inom EU väcka opinion och nå ett beslut om att koncentrera verksamhet till en ort. Motionärerna anför att flytt mellan och av personer och handlingar är helt omöjlig att försvara från effektivitetssynpunkt, ekonomisk synpunkt eller miljösynpunkt. Enligt ett protokoll till Amsterdamfördraget om lokaliseringen av säten för Europeiska gemenskapernas institutioner och vissa av deras organ och enheter samt för Europol ska ha sitt säte i där de tolv månatliga plenarsammanträdena, inklusive budgetsammanträdet, ska hållas. Extra plenarsammanträden ska hållas i . utskott ska sammanträda i . generalsekretariat och dess enheter ska vara kvar i (EGT 10.11.1997 C 340). Det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet har behandlat frågan om säte bl.a. i samband med att regeringens skrivelse 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid jämte motioner behandlades . Det sammansatta utskottet anförde att det kan dela den irritation som framförs i några motioner över den rådande ordningen där parlamentet delar sin verksamhet mellan och . I likhet med vad det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet tidigare uttalade (bet. 2003/04:KUU1) kunde vid sin behandling av frågan under förra instämma i den kritik som framförts motionsvis om den ordning där delar sin verksamhet mellan och (bet. 2006/07:KU14 s. 21). förutsätter att regeringen stöder alla strävanden att kostsamma flyttning mellan två orter ska upphöra och anser att motionerna 2007/08:K210 och 2007/08:U353 yrkande 7 bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), (), (), (), (), (), () och Amineh Kakabaveh (v). (), (), (), i (s), () och () anför: De yrkanden som tas upp i motionerna 2007/08:U353 (s), yrkandena 3, 7 och 8, och 2007/08:K203 (s) betonar centrala aspekter i svensk EU-politik. Vi anser det av stor betydelse att regeringen verkar för ökad öppenhet och insyn inom EU. har en lång tradition av att låta bl.a. beslutsunderlag, förhandlingsprocesser och utvärderingar vara tillgängliga för medborgarna, och vi anser därför att måste bidra med erfarenheter och metoder för att ytterligare öppna EU för insyn. Vi anser också att regeringen bör ta nya initiativ för att intensifiera arbetet med folkbildning kring EU-frågor. Vi beklagar att accepterat den s.k. sändarlandprincipen som möjliggör fortsatt alkoholreklam och reklam riktad till barn. Vi anser även att i alla sammanhang måste agera för att inom EU väcka opinion och nå ett beslut om att koncentrera verksamhet till en ort. är genom det ständiga arbetet inom EU förknippat med och har hög trovärdighet i frågor som rör arbete, klimat och miljö, jämställdhet och utvidgning. Därför anser vi att dessa frågor bör vara prioriteringar. Vi anser därför att motion 2007/08:U353 (s) yrkandena 3, 7 och 8 samt motion 2007/08:K203 (s) bör bifallas. Amineh Kakabaveh (v) anför: Yrkandena 1 och 2 som tas upp i motion 2007/08:K234 (v) belyser vikten av att tillgodoser folkets krav på debatt kring och folkomröstning om de viktiga fördragsändringar inom Europeiska unionen som Lissabonfördraget innebär. Jag anser att den nuvarande inte kan anses ha mandat att fatta beslut om att ratificera Lissabonfördraget utan vägledning av en föregående folkomröstning. Vidare anser jag att en folkomröstning om Lissabonfördraget bör föregås av en period för beredning av nämnda folkomröstning. Jag anser därför att motion 2007/08: K234 (v) yrkandena 1 och 2 bör bifallas. () anför: Frågorna som tas upp i motionerna 2007/08:U12 (mp) yrkandena 10, 11, 13 och 14 och 2007/08:K364 (mp) yrkandena 14 berör betydelsefulla frågor för relation till EU och både regeringens och hantering och beredning av EU-frågor samt frågor som berör behovet av en debatt kring och ett beslut om en folkomröstning om Lissabonfördraget. Jag anser en svensk folkomröstning ska hållas om . Jag anser även att det inte är acceptabelt att inte har tillgång till de handlingar som regeringen skickar till övriga medlemsländer, inklusive s.k. non-papers. Såvitt avser frågan om tillgång till handlingar på svenska till anser jag att regeringen aktivt bör agera i frågan i syfte att åtgärda bristen av dessa handlingar. Vidare anser jag även att regeringen i sina kommande skrivelser om Europeiska unionen tydligare bör ange vilka avvikande politiska åsikter man fört fram vid ministerrådsmöten och resultaten av dessa förhandlingar. Det EU som finns ser således annorlunda ut än det EU vi hade att ta ställning till i folkomröstningen . Därför anser jag att en förnyad folkomröstning om svenskt medlemskap i unionen bör hållas. Det är alldeles uppenbart att sakliga och demokratiska skäl även talar entydigt för en folkomröstning om . Därför anser jag att regeringen ska utlysa en folkomröstning om Lissabonfördraget. Vidare anser jag att regeringen och bör ta initiativ till en bred debatt om EU:s framtid. I en sådan bredd debatt anser jag vidare att ett antal nya frågeställningar bör diskuteras. Jag anser att utgångspunkten i en sådan debatt bl.a. borde syfta till att överstatliga inslag preciseras och begränsas kraftigt, att ekologiskt hållbar utveckling och mänskliga rättigheter sätts i fokus och överordnas handelsavtal och att företagens rättigheter samt rätten att ta politiska initiativ överförs från tjänstemän till folkvalda nationella parlament, och ministerrådet. Jag anser därför att motionerna 2007/08:U12 (mp) yrkandena 10, 11, 13 och 14 och 2007/08:K364 (mp) yrkandena 14 bör bifallas.