yttr · GW05SoU4y · 2008-12-10 00:00:00 — Tillsammans med ett slopande av avgiften på externt mottagna medel, den s.k. högskolemomsen och insatser på innovationsområdet, innebär höjningen att resurserna för svensk forskning och utveckling (FoU) ökar med fram . Regeringen bedömer att målet om att de totala FoU-satsningarna ska uppgå till en procent av BNP uppfylls i och med de föreslagna satsningarna. Medicinsk forskning är ett av de prioriterade områdena. Inom ramen för vissa strategiska satsningar på forskningsområdet avsätts för forskning. Förutom stora satsningar på de övergripande områdena molekylär biovetenskap, epidemiologi samt stamceller och regenerativ medicin görs riktade satsningar på vårdforskning samt på några särskilda sjukdomar såsom cancer och diabetes. Medlen ska utlysas av forskningsråden och tilldelas universitet och högskolor efter en kvalitetsutvärdering. Utskottet ser mycket positivt på dessa kraftfulla satsningar. I några motioner tillbakavisas regeringens styrning inom de strategiska forskningsområdena. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning. De strategiska områden som identifieras i propositionen har valts utifrån de strategier som inlämnats från myndigheter, näringslivets organisationer och företag. Regeringen har dessutom haft överläggningar med om kvalitet och omfattning av svensk forskning inom de områden som lyfts fram. Regeringen poängterar att det är mycket viktigt att de lärosäten som beviljas medel för en strategisk satsning ger plats för den fria nyfikenhetsstyrda forskningen inom ramen för det strategiska området. Enligt utskottet är det rimligt att staten kan peka ut särskilt prioriterade forskningsområden, så länge forskningen är fri inom den ramen. Några motioner berör den kliniska forskningen. En stark klinisk forskning är enligt utskottet en förutsättning för en evidensbaserad och kunskapsstyrd hälso- och sjukvård präglad av hög kvalitet. Den kliniska forskningen i har tydliga konkurrensfördelar som många andra länder saknar, såsom bra utbildningar, hög andel forskarutbildade i vården, god tillgång till register och biobanker, patienter som gärna deltar i forskningsprojekt samt en stabil offentlig sjukvård. Förutsättningarna för den kliniska forskningen i har dock försämrats i jämförelse med andra länder under . Utskottet välkomnar därför att det i propositionen tas ett samlat grepp om den kliniska forskningen. Vid sidan om de satsningar som görs på medicinsk grundforskning, föreslås bl.a. att klinisk utbildning på forskarnivå organiseras i form av nya kliniska forskarskolor. Dessutom anges att bör få i uppdrag att utveckla ett system för uppföljning och utvärdering av den kliniska forskningen. I detta sammanhang konstaterar utskottet även att regeringen föreslår en lagändring som innebär att högskolorna ska verka för att forskningsresultat kommer till nytta. I en motion betonas vikten av att lyfta fram folkhälsoperspektivet i forskningen. Utskottet noterar att det i propositionen föreslås stora satsningar på folkhälsoområdet. Det gäller inte minst den satsning på alkohol-, narkotika- och tobaksforskning som görs genom för arbetsliv och socialvetenskap. Dessutom görs stora satsningar på att öka forskningen kring de stora folksjukdomarna, såsom diabetes och hjärt-kärlsjukdomar, genom de strategiska forskningssatsningarna. De frågor som tas upp i de enskilda motionerna från allmänna motionstiden berör i stort frågor som faller inom ramen för regeringens satsningar. När det gäller forskning kring sällsynta sjukdomar har utskottet noterat att arbetet med sällsynta sjukdomar länge varit en prioriterad fråga inom EU. presenterades Rådets rekommendation om en EU-satsning avseende sällsynta sjukdomar, bl.a. med betoning på forskning (KOM(2008) 726 slutlig/2). överlämnar med detta yttrande 12 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2007 och 2008. Med det anförda föreslår socialutskottet att utbildningsutskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Finn (), Per () och (). Ett lyft för forskning och innovation (s, v) (), (), (), (), (), Per () och () anför: Enligt vår mening är det bra att regeringen prioriterar medicinsk forskning som ett av de strategiska forskningsområdena. Vi motsätter oss emellertid regeringens metod att detaljstyra inriktningen på forskningen t.ex. genom att lyfta fram forskning rörande vissa sjukdomar. Den kliniska forskningen har stor betydelse för utveckling av hälso- och sjukvård. Den bidrar också till utveckling av kommersiell verksamhet inom exempelvis läkemedels- och bioteknikindustrin. Några av de viktigaste orsakerna till att vi kunnat ha en högklassig klinisk forskning har varit utbildningar av bra kvalitet, hög andel forskarutbildade i hälso- och sjukvården, patienter som varit positiva till att ingå i forskningsprojekt och god tillgång till biobanker och register. Grundläggande är att har ett gemensamt hälso- och sjukvårdssystem av hög klass där hela befolkningen ingår, med en sammanhållen skattefinansiering av en hälso- och sjukvård som styrs av principen om vård efter behov. har dock den kliniska forskningen fått sämre förutsättningar. För att stärka den framtida kliniska forskningen behövs enligt vår mening ett mer långsiktigt synsätt och agerande: Prioritering ansvariga politiker måste tydligt prioritera den kliniska forskningen. Långsiktighet en mandatperiod är en alldeles för kort planeringshorisont. Samverkan flera aktörer är beroende av varandra och kan dra nytta av varandra inom den kliniska forskningen. Ett systematiskt samarbete mellan akademi, vårdgivare och industri bör etableras. I vissa landsting pågår omfattande privatiseringar och en utveckling med många olika vårdgivare som kan påverka förutsättningarna för klinisk forskning. Det skulle vara helt förödande för den högspecialiserade sjukvårdens infrastruktur om de moderata idéerna om att förvandla våra universitetssjukhus till vårdgallerior med en rad olika privata utförare förverkligas. Universitetssjukhusens roll som en samlad utvecklingsmiljö för avancerad vård, forskning och utbildning skulle då gå förlorad. Det branschprogram som den tidigare socialdemokratiska regeringen i samarbete med och de gröna tog initiativ till var ett mycket viktigt steg för att utveckla strategisk forskning inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik. De olika aktörerna inom den kliniska forskningen måste ha ett långsiktigt gemensamt perspektiv. För att ska kunna fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning och kliniska prövningar krävs ett samlat grepp med långsiktig stadga. Statens roll och ansvar bör tydliggöras. Sjukvårdshuvudmännens ansvar och möjligheter bör utvecklas och industrins medverkan uppmuntras. Vi föreslår därför att det ovan nämnda branschprogrammet bör utvecklas till en nationell överenskommelse för den kliniska forskningen. Det kräver att staten tar initiativ till överläggningar om en bred överenskommelse mellan de berörda parterna (statenlandstingenindustrin) om forskningens roll, villkoren inom vården och vilket åtagande och ansvar som varje part ska ha. Överenskommelsen bör medverka till att det upprättas en struktur som möjliggör forskning som en del i vårdens vardag. Målet för statens del bör vara att överenskommelsen ska vara långsiktig och ha bred politisk förankring. Ett sådant långsiktigt samarbete med blocköverskridande politiskt stöd gör att både akademin, sjukvården och industrin tjänar på detta. Därmed blir det en vinst även för staten och medborgarna i form av ökad hälsa, bättre vård och ökad tillväxt. Med det anförda anser vi att utbildningsutskottet bör tillstyrka motionerna Ub5 (v) yrkandena 6 i denna del och 7 samt Ub6 (s) yrkandena 9 i denna del och 13. Ett lyft för forskning och innovation (mp) () anför: Regeringen föreslår inte mindre än 24 strategiska satsningar, varav de flesta passar in under de tre områdena medicin, teknik och klimat. Regeringens förslag är en mycket långtgående reglering av vilken typ av forskning som ska stödjas och med hur många kronor. är skeptiskt till en så hård politisk styrning av forskningsmedlen. Det är naturligt att man från politikens håll pekar ut inriktningen för en begränsad del av forskningsmedlen, men vi ställer oss helt avvisande till att politiken ska detaljstyra en så stor del av forskningsanslagen som regeringen föreslår. Folkhälsoforskningen handlar om strukturella och samhälleliga faktorer som främjar hälsa och förebygger sjukdomar. vet vi mycket inom folkhälsoforskningen, men det behövs enligt min mening forskning om bl.a. implementering av effektiva metoder för att förebygga ohälsosamma levnadsvanor och livsvillkor. Forskning behövs också för att få fram uppgifter om hälsoeffekter vad som fungerar, respektive inte fungerar och hur kostnadseffektiviteten ser ut. Folkhälsoforskning kan sägas vara en del av en innovativ forskning för hållbar utveckling i och behöver stärkas. Inom folkhälsoforskningen är det bl.a. angeläget att kunskaperna kring snusets hälsorisker ökar. Vidare anser jag att det finns ett behov av åtgärder för att stärka forskningen kring antibiotika. Slutligen anser jag att det behövs mer forskning för att rätt insatser ska kunna sättas in för att förhindra sexualbrott mot barn. Med det anförda anser jag att utbildningsutskottet bör tillstyrka motion Ub8 (mp) yrkandena 4 i denna del och 5 samt motionerna Ju430 (s, v, mp) yrkande 1, So497 (mp) yrkande 5 och So385 (mp) yrkande 2.