yttr · GV05UU2y · 2008-03-26 00:00:00 — 2007/08:UU2 EU:s budgetöversyn har (sammanträdesprotokoll 2007/08:9 § 3) beslutat att bereda utrikesutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet samt tillfälle att avge yttrande över kommissionens meddelande SEK(2007)1188 Budgetreform för ett i förändring. har beslutat avge yttrande. Genomförandet av EU:s budgetöversyn enades om EU:s långtidsbudget (finansieringsram) för perioden 20072013. Den fleråriga finansieringsramen saknar rättslig grund i fördragen. Därför formaliseras överenskommelsen genom ett interinstitutionellt avtal mellan ministerrådet, och Europeiska kommissionen. enades , ministerrådet och Europeiska kommissionen om en ny finansieringsram för perioden 20072013. Den nuvarande finansieringsramen är den fjärde i ordningen. Avtalet innehåller också, som en återspegling av överenskommelsen från , en uppmaning till kommissionen att genomföra en översyn över budgetens prioriteringar och finansiering . Kommissionen presenterade meddelandet Budgetreform för ett i förändring (SEK[2007]1188) för en samrådsprocess i EU på nationell, regional och lokal nivå. Samrådet pågår fram till . Det kommer att följas upp genom en konferens. Förutom synpunkter som inhämtas genom samrådsförfarandet kommer även utvärderingar av olika politikområden att ligga till grund för översynsrapporten. Kommissionen har dessutom initierat ett antal vetenskapliga studier som kan komma att beaktas vid översynen. Resultatet av samrådet ska utgöra underlag för en vitbok som kommissionen avser att presentera eller början av 2009. Rådet och kommer därefter att ta ställning till budgetöversynen. Den kan komma att avslutas under det svenska ordförandeskapet i EU . Översynen kommer inte att innehålla något förslag till finansiella ramar fr.o.m. 2014 och framåt.1[ Det finns inte något som förutsäger hur de kommande finansiella ramarna kommer att omfatta, enbart att de börjar fr.o.m. Det blir i stället en uppgift för den kommission som tillträder efter valen till . Finansieringsramen för 20072013 fastställer en beloppsgräns för hur mycket pengar som EU får avsätta för olika utgiftsområden . Finansieringsramen för 20072013 innehåller sex utgiftskategorier, s.k. rubriker: Hållbar tillväxt, Bevarande och förvaltning av naturresurser, Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa, EU som global partner, och . Det totala utgiftstaket för samtliga utgiftsområden är gränssättande för de åtaganden som unionen maximalt får göra . I finansieringsramen för 20072013 utgör åtagandena i genomsnitt av EU:s beräknade samlade bruttonationalinkomst (BNI) . Finansieringsramen innehåller även bestämmelser för EU:s inkomster, genom ett tak för EU:s s.k. egna medel. De egna medlen består av medlemsländernas avgifter till EU, och taket är fastställt som en procentandel av medlemsländernas sammanlagda bruttonationalinkomst (BNI). I finansieringsramen är taket fastställt till av EU:s samlade BNI. Beskrivning av EU-budgetens utgiftskategori 4 (EU som global partner) EU-budgetens kategori 4 Europeiska unionen som global partner omfattar EU:s stöd och bistånd till andra länder. Utgiftsområdet har genomgått en strukturförändring. Sju nya förordningar trädde i kraft och ersatte därmed närmare hundratalet tematiska och geografiska förordningar som tidigare kanaliserade EU:s externa stöd. Den nya strukturen har tillkommit i syfte att öka samstämmigheten och enhetligheten i de yttre åtgärderna samt för att åstadkomma ett bättre resultat med befintliga resurser. Det minskade antalet förordningar innebär också ökad överskådlighet. De övergripande målen för utgiftsområdet är att skapa stabilitet, säkerhet och välstånd i EU:s grannländer, att aktivt arbeta för fattigdomsbekämpning inom ramen för en hållbar utveckling på internationell nivå och att främja ett globalt politiskt styre som garanterar strategisk och civil säkerhet. Det ska etableras ett mer långsiktigt utvecklingsarbete som skapar en bättre dialog både med mottagarländer och med andra givare. Ett annat syfte är att försöka överbrygga den uppdelning som finns mellan t.ex. EU:s biståndspolitik och övriga utrikespolitiska områden. De nya finansiella instrumenten för EU:s utvecklingssamarbete och ekonomiska samarbete med tredje land (artiklarna 179 och 181a EG) är: Förmedlemskapsinstrumentet (IPA) Grannskapsinstrumentet (ENPI) Utvecklingsinstrumentet (DCI) Instrumentet för samarbete med industriländer (ICI) Stabilitetsinstrumentet (IfS) Instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) Instrumentet för kärnsäkerhet (NSI, artikel 203 Euratom) EU:s gemenskapsmekanism för räddningstjänst (RRPI). Utöver de nytillkomna instrumenten kvarstår : GUSP-budgeten (GUSP) Instrumentet för humanitärt bistånd (HUM/HAC) Makroekonomiskt stöd (MFA) Lånegarantifonden (LGF) Katastrofreserven (EAR) Tabellen i det följande ger en översiktlig bild av resurserna inom kategori 4 och visar resurstilldelning per instrument, dels för hela perioden 20072013, dels . Summorna är ungefärliga och anges i miljoner euro. Totalt omfattar kategori 4 ca , vilket motsvarar av den totala EU-budgeten. Om även Europeiska utvecklingsfonden () räknas in omfattar EU:s yttre åtgärder ca . Tabell: Kategori 4 resursfördelning 20072013 Arbetet med EU:s budgetöversyn i gäller nya regler för arbete med EU-frågor. Under förutvarande mandatperioder har kommissionsdokument om EU:s långtidsbudget av kammarkansliet överlämnats till utrikesutskottet. Det är också ministerrådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC), och inte , som har huvudansvaret för förhandlingarna på EU-nivå. Kommissionens samrådsdokument om EU:s budgetöversyn har av kammaren remitterats till finansutskottet för granskning jämlikt riksdagsordningens 10 kap. 4 §. bereder dokumentet och kommer att avge ett utlåtande för debatt och beslut i kammaren. , trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet samt har av finansutskottet beretts möjlighet att yttra sig till finansutskottet. har vid sammanträdet beslutat avge yttrande. har hållit överläggning enligt riksdagsordningen 10 kap. 3 § om budgetöversynen med statsrådet . har , tillsammans med , arrangerat en offentlig utfrågning med anledning av budgetöversynen. Arbetet med EU:s budgetöversyn i nationella parlament i andra medlemsstater Av information från IPEX2[ IPEX (Interparliamentary EU information exchange) är en databas för utbyte av information om hanteringen i nationella parlament och av EU:s dokument ().] framgår att parlamentets under- och överhus i , senaten i samt i har påbörjat eller genomfört en granskning av kommissionens meddelande. I enlighet med det interinstitutionella avtalet om den nuvarande budgetramen kommer att engageras i översynen i alla dess etapper. finansutskott har behandlat kommissionens meddelande genom ett utlåtande till stora utskottet i december 2007.3[ Enligt uppgifter från hemsida på Internet: ] konstaterar att regeringens ståndpunkt är under beredning och att utskottet därför endast redovisar vissa allmänna synpunkter. Utskottet poängterar att ett viktigt mål som bör genomsyra hela reformen är behovet av ökad insyn och förenklade processer. Utskottet vill se en översyn av prioriteringar och finansiering och menar att mer måste satsas på morgondagens utmaningar, inte minst på en bättre ekonomisk tillväxt och produktivitet. I förlängningen måste det även satsas extra på innovation och bättre konkurrenskraft. Utskottet tar upp frågan om en balanserad och livskraftig utveckling av landsbygdsområden och en fungerande jordbruks- och livsmedelsekonomi inom hela gemenskapens territorium. Vidare understryker utskottet vikten av att unionens budgetmedel ger ett verkligt mervärde jämfört med nationella åtgärder. Utskottet anser även att man bör se på hur unionens förvaltning kan göras bättre och fungera effektivare. Den interna kontrollen behöver utvecklas då utbetalningarna inom EU är behäftade med ett stort antal fel. I diskuterade senatens kommissionens meddelande vid ett sammanträde . Utskottet avser att fortsatt följa ärendet. I har parlamentets under- och överhus påbörjat en granskning av meddelandet och begärt ytterligare information från regeringen i frågan. har i en preliminär bedömning välkomnat meddelandet vars budskap om subsidiaritet och proportionalitet speglar regeringens principer för översynen. Regeringen menar att gemenskapsbudgetens begränsningar måste erkännas då finansiering av åtgärder via gemenskapens budget är endast en i raden av politiska åtgärder. Regeringen understryker även att finansiell styrning, inklusive finansiell kontroll och oberoende revision, tillsammans med budgetdisciplin är nödvändigt. Kommissionens meddelande SEK(2007)1188 Kommissionens meddelande SEK(2007)1188 är indelat i tre huvudområden: a) fakta om EU-budgeten, b) utformningen av den framtida EU-budgeten och c) finansieringen av EU-budgeten. Meddelandet innehåller få konkreta förslag eller alternativ att ta ställning till. Kommissionens samrådsdokument innehåller ett antal frågor som kommissionen hoppas få synpunkter kring. I det följande redovisas kortfattat kommissionens utgångspunkter inom respektive huvudområde samt de frågor kommissionen väckt. a) Fakta om EU-budgeten Enligt kommissionen är budgeten ett viktigt instrument för att förverkliga EU:s politiska mål. Budgeten bör utnyttjas och förvaltas så effektivt som möjligt i linje med medborgarnas förväntningar som den kan anpassas för att avspegla förändrade gemensamma prioriteringar. Kommissionen lyfter också fram betydelsen av andra åtgärder än finansieringsåtgärder för att genomföra EU:s politik, t.ex. lagstiftning, samordning av politik och utbyte av idéer och bästa praxis. Alternativa finansieringskällor för ekonomiskt stöd som nämns är bl.a. lån och lånegarantier från Europeiska investeringsbanken, samfinansiering med medlemsländerna och privat finansiering. Kommissionen påpekar att EU-politiken har förändrats avsevärt och att målet har varit att budgeten ska understödja och avspegla denna utveckling. Till exempel har den gemensamma jordbrukspolitikens andel av de totala utgifterna minskat, medan utgifterna för politiken för ekonomisk och social sammanhållning, tillväxtfrämjande åtgärder, rättsliga och inrikes frågor samt unionens utrikespolitik ökat i omfattning. Vidare framhålls behovet av flexibilitet inom budgeten för att den ska kunna svara mot skiftande politiska omständigheter. Kommissionen ställer i detta avsnitt två frågor: a1) Har EU-budgeten kunnat reagera i tillräcklig utsträckning på skiftande behov? a2) Hur finner man den rätta avvägningen mellan behovet av stabilitet och behovet av flexibilitet inom de fleråriga budgetramarna? b) Utformningen av den framtida EU-budgeten Kommissionen menar att medborgarna måste kunna lita på att gemensamma utgifter används ändamålsenligt och effektivt. Budgetdisciplin fortsätter därför att vara en viktig utgångspunkt för gemensamma utgifter. Detta innebär att de gemensamma utgifterna måste bedömas utifrån vilket mervärde de ger. Faktorer som avgör om en utgift på EU-nivå ger ett mervärde är enligt kommissionen att den har en politisk aspekt, ger klara fördelar när det gäller att främja gemensamma intressen jämfört med om åtgärden vidtas på lägre nivå samt att den planeras, administreras och förvaltas på ett ändamålsenligt sätt. Kommissionen anser vidare att ett optimalt användande av EU:s resurser förutsätter att de prioriteras och koncentreras till de områden där de ger störst nytta. Subsidiaritet och proportionalitet är de viktigaste kriterierna för att avgöra mervärdet av en utgift på EU-nivå. Kommissionen ser följande nya utmaningar framför sig som kan påverka utformningen av den framtida EU-budgeten: roll i en situation som utmärks av tilltagande mångfald och förändring i en alltmer komplex global värld. Globaliseringen som drivkraft för vetenskapliga och tekniska framsteg. Omvandlingen till kunskaps- och tjänsteekonomi. Nuvarande födelsetal leder till en förändrad struktur och balans i dagens samhälle. Solidaritet och EU:s engagemang för social rättvisa. Effekterna av klimatförändringen på miljö och samhälle. Klimatförändringen, demografiska förändringar och nya konsumentkrav ger EU-politiken för jordbruk, landsbygd, landsbygdssamhälle och områden en ny dimension. En säker, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning. Den europeiska dimensionen blir allt viktigare när det gäller att garantera medborgarna skydd och säkerhet. Globaliseringen ställer krav på att måste vara närvarande på den globala arenan. Kommissionen slår fast att effektivitet och ändamålsenlighet måste prägla genomförandet av EU:s politik. Kommissionen talar i meddelandet positivt om ökad flexibilitet, vilket skulle göra det möjligt att omfördela resurser inom EU-budgeten för att optimera en sund ekonomisk förvaltning. Kommissionen ställer i detta avsnitt sju frågor: b1) En rad nya politiska utmaningar beskrivs ovan. Är det en bra sammanfattning av de viktigaste frågor som EU kommer att stå inför ? b2) Vilka kriterier bör användas för att garantera att principen om europeiskt mervärde tillämpas effektivt? b3) Hur bör de politiska målen bäst komma till uttryck i utgiftsprioriteringarna? Vilka ändringar behövs? b4) Vilken tidshorisont bör gälla för en omorientering? b5) Hur kan budgetgenomförandet bli mera effektivt och ändamålsenligt? b6) Kan öppenheten och ansvarigheten i samband med budgeten förbättras? b7) Kan ökad flexibilitet hjälpa till att ge ett bättre resultat av EU:s utgifter och ökat politiskt gensvar i EU-budgeten? c) Finansieringen av EU-budgeten Kommissionen framhåller att de valda finansieringskällorna måste kunna garantera att budgetmedlen räcker till för att genomföra EU:s politik. Viktiga principer för utformningen av finansieringen är ekonomisk effektivitet, stabilitet, enkelhet, synlighet, kostnadseffektivitet, ekonomiskt oberoende och tillräcklighet. Kommissionen anser inte att någon av de nuvarande källorna tillgodoser alla dessa behov fullt ut och är därför öppen för att diskutera finansieringskällorna mot bakgrund av dessa principer. När det gäller korrigeringar för , , , och Österrike4[ enades om att den rabatt som fått beviljad blir kvar. Beslutet innebar också att den rabatt som , , och Östterrike blivit beviljade blir kvar. Den innebär att länderna betalar en fjärdedel av vad de skulle betalat normalt sett för att kompensera rabatt. Enligt beslutet ska rabatt begränsas successivt . , , och Östterrike har också fått sänkt procentsats på den enhetliga procentsats som tas ut på medlemslandets momsbas. och har vidare fått en bruttominskning av ländernas respektive BNI-avgift.] menar kommissionen att de har bidragit till att göra finansieringssystemet ogenomskådligt och lett till onödiga spänningar mellan medlemsstaterna. Kommissionen vill därför, inom ramen för budgetöversynen, göra en översyn av korrigeringsmekanismerna för att bedöma i vilken utsträckning de är motiverade. Kommissionen vill också undersöka möjligheten att införa alternativa egna medel, dock med hänsyn tagen till medlemsstaternas suveränitet i skattefrågor. Kommissionen ställer i detta avsnitt tre frågor: c1) På vilka principer bör man grunda budgetens finansiering, och hur bör dessa principer omsättas i systemet för egna medel? c2) Går det att motivera en fortsatt tillämpning av olika korrigeringar? c3) Hur bör man utveckla förhållandet mellan medborgare, politiska prioriteringar och finansieringen av EU-budgeten? Faktapromemoria 2007/08:FPM13 Av faktapromemorian framgår att regeringen fäster stor vikt vid den kommande översynen av EU:s budget och avser att delta aktivt i samrådsprocessen. Utifrån en diskussion om framtida gemensamma prioriteringar och EU:s framtida utmaningar bör enligt regeringens ståndpunkt översynen leda till en djupgående reform av EU:s budgetram och en omprioritering mellan utgiftsrubriker. Den framtida budgeten bör grunda sig på subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Särskilt viktigt är att ange utgiftsprioriteringar utifrån en bedömning av vad som ger störst europeiskt mervärde och effektivast resultat. Andra centrala utgångspunkter är budgetrestriktivitet och samstämmighet mellan olika politikområden. Eventuella beslut inom ramen för den särskilda jordbruksöversynen bör bidra till och hålla öppet för ytterligare reformer och utgiftsminskningar i den gemensamma jordbrukspolitiken i den bredare budgetöversynen. Sådana beslut får inte låsa möjligheten till ytterligare reformer i budgetöversynen. Regeringen avser, enligt faktapromemorian, att verka för ett genomskådligt och legitimt inkomstsystem som möjliggör en rättvis bördefördelning mellan medlemsländerna. Vidare säger sig regeringen ha en hög ambitionsnivå vad gäller genomförandetakten. Vissa reformer bör om möjligt genomföras . Målet att översynen ska leda till genomgripande reformer är dock överordnat behovet av tidigt genomförande. Allmänna utgångspunkter för EU:s budgetöversyn har dubbla uppgifter när det gäller Europeiska unionen. Utskottet ansvarar t.ex., när så är behövligt, för beredning av övergripande frågor som rör Europeiska unionen. Olika centrala och strategiska planeringsdokument från EU hänvisas regelmässigt till utrikesutskottet för behandling. Det innebär att utrikesutskottet bereder propositioner om medlemskap i och fördragsändringar samt regeringens årliga skrivelse om verksamheten inom EU. Detta arbete sker i samarbete med andra berörda utskott eller såvitt gäller regeringens årliga skrivelse om verksamheten inom EU i samarbete med berörda utskott och . Vidare har utskottet, enligt riksdagsordningen, ansvar att följa EU-frågorna inom sitt beredningsområde som fackutskott. Utskottet har aktivt följt förhandlingsarbetet inför de föregående budgetperioderna (t.ex. under Agenda 2000 inför långtidsbudgeten för åren 20002006). Under den förra mandatperioden följde utskottet också, genom föredragningar och en offentlig utfrågning, arbetet med den nu gällande finansieringsramen för 20072013. Frågorna har också uppmärksammats i utskottets betänkanden. Mot bakgrund av vad utskottet anfört i det ovanstående väljer utskottet att i det följande framföra synpunkter om budgetöversynen både på ett övergripande plan och med inriktning på det utrikespolitiska området. Utskottet vill framhålla att den nu aktuella budgetöversynen är resultatet av att parterna i samband med förhandlingarna om den nuvarande långtidsbudgeten inte kunde enas i viktiga frågor om t.ex. ökad flexibilitet, EU-fonder som finansieras av medlemsstater men inte ingår i EU-budgeten (t.ex. Europeiska utvecklingsfonden) och de finansiella ramarnas samordning med mandatperioden. Det var för viktigt att beslutet om den nuvarande budgetramen innehöll en bestämmelse om en halvtidsöversyn. Det är värdefullt att budgetöversynen nu kan möjliggöra en grundlig diskussion utan stark tidspress eftersom den inte är direkt kopplad till de förhandlingar som kommer att behöva föras om de finansiella ramar som ska ta vid . Omfattningen av EU:s budgetöversyn vilken innebär bl.a. en översyn av budgetens struktur, prioriteringar inom budgeten och inte minst finansieringen av budgeten är dock av sådan karaktär att det motiverar en process där nationella parlament ges en tydlig roll. Utskottet ser positivt på möjligheterna för enskilda medborgare, organisationer, parlament och medlemsländer att inkomma med synpunkter till kommissionen. Utskottet noterar vidare att statsrådet i en offentlig utfrågning i framhöll att regeringen innan den lämnar sitt bidrag kommer att föra en diskussion med dem som vill delta i debatten om EU:s budgetöversyn. Övergripande synpunkter kring EU:s budgetöversyn a) Fakta om EU-budgeten har förändringar inom unionen, i närområdet och globalt medfört att nya behov och möjligheter har uppstått. Förändringarna av EU:s politik har varit stora som EU:s budget syftat till att understödja och avspegla denna utveckling. Utskottet anser inte att budgeten har svarat fullt ut mot EU:s skiftande behov. Beslutet om den nuvarande utgiftsramen innebär att större resurser än läggs på EU:s gemensamma prioriteringar inom bl.a. forskning och utveckling, på insatser för bekämpning av gränsöverskridande brottslighet och terrorism samt på EU som global partner. Utskottet sätter värde på dessa satsningar men konstaterar att ökningarna skedde från låga nivåer och att mer än tre fjärdedelar av den totala EU-budgeten även fortsättningsvis avsätts för unionssamarbetets traditionella utgifter i form av jordbrukspolitik och strukturfondsstöd. Mot denna bakgrund anser utskottet att kommissionens frågor (a1 och a2) om hur budgeten anses ha svarat mot skiftande behov och om hur avvägningen bör göras mellan stabilitet och flexibilitet inom budgetramarna är besvarade. b) Utformningen av den framtida EU-budgeten Utskottet anser att EU är den viktigaste organisationen för att lösa problem som är gemensamma för . Utskottet noterar att kommissionen i samrådsdokumentet SEK(2007)1188 listat elva framtida politiska utmaningar som enligt kommissionens bedömning väsentligt kan påverka inriktningen av EU:s framtida verksamhet. Det bör påpekas att utmaningar också innebär möjligheter. Flera av de uppräknade utmaningarna, vilka i olika avseenden har tydlig anknytning till Lissabonstrategin, är allmänt hållna och saknar konkretion och problematisering. Dessa behöver sättas in i ett sammanhang och ses som en helhet. Utskottet kan dela bedömningen att uppräknade utmaningar och möjligheter kan få konsekvenser för inriktningen av EU:s framtida verksamhet. Däremot behöver denna påverkan inte nödvändigtvis vara kostnadsdrivande eller finansieras över EU:s gemensamma medel. En diskussion, utifrån subsidiaritetsprincipen, om vad som bör finansieras gemensamt på EU-nivå och vad som bör finansieras nationellt behöver initieras. Vad kommissionen anför om energiförsörjning får knappast effekter på EU:s budget. Såvitt avser födelsetalen inom unionen behöver diskussionen ävenledes omfatta såväl migration som mortalitet, vilka tillsammans påverkar befolkningsutvecklingen. Utskottet anser därmed att frågan (b1) om kommissionen bra sammanfattat de viktigaste framtida utmaningarna för unionen vara besvarad. För att EU ska kunna arbeta med viktiga utmaningar som klimatförändringarna, göra ekonomi konkurrenskraftig, bekämpa gränsöverskridande brottslighet och bedriva en aktiv och samstämmig utrikes- och säkerhetspolitik krävs effektiva verktyg. Utformningen av budgeten är i det sammanhanget av intresse. Kommissionens samrådsdokument kan anses vara utgångspunkten för en bred och förutsättningslös diskussion kring vad EU ska fokusera på , vad som ska finansieras gemensamt och vad varje land självt ska ansvara för. Utskottet anser det angeläget att prioriteringar i EU:s budget diskuteras. behöver budgeten göras mer modern, begriplig och lättöverskådlig. Översynen bör, utifrån en diskussion om framtida gemensamma prioriteringar och utmaningar, leda till en djupgående reform av EU:s budgetram och en omprioritering mellan utgiftsrubriker. Den framtida budgeten bör grunda sig på bl.a. subsidiaritet, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Särskilt viktigt är att ange utgiftsprioriteringar utifrån en bedömning av vad som ger störst europeiskt mervärde och effektivast resultat. Andra centrala utgångspunkter är budgetrestriktivitet och samstämmighet mellan olika politikområden. Två områden den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturfonderna upptar mer än tre fjärdedelar av den totala EU-budgeten . Utskottet konstaterar att båda dessa politikområden är föremål för separata diskussioner parallellt med budgetöversynen. Det är utskottets mening att eventuella beslut inom ramen för översynen av jordbrukspolitiken respektive strukturfonderna bör bidra till och hålla öppet för ytterligare reformer och utgiftsminskningar i den bredare budgetöversynen.