yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — De främsta utmaningarna rör den demografiska utvecklingen, som ökar belastningen på de offentliga finanserna, den fortsatta globaliseringen, som medför ökade krav på vår anpassningsförmåga, och klimathotet som ställer krav på oss och alla andra att begränsa utsläppen av växthusgaser till atmosfären. Regeringens politik för full sysselsättning och minskat utanförskap har skapat förbättrade förutsättningar för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Även framgent ska politiken vara inriktad på att det ska vara mer lönsamt att arbeta, enklare och billigare för arbetsgivare att anställa samt mer attraktivt att starta och driva företag. En långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling och en varaktigt hög sysselsättning skapar också goda förutsättningar för att upprätthålla och utveckla de generella välfärdssystemen samt bättre möjligheter för enskilda och familjer att bestämma över den egna vardagen. För att upprätthålla och utveckla kvaliteten i välfärdstjänsterna även i en situation med en allt äldre befolkning, måste fler människor arbeta mer och högre upp i åldrarna. Detta är också centralt för att säkra långsiktigt hållbara offentliga finanser. De utmaningar som står inför gör enligt utskottets mening att skattepolitiken bör inriktas på att stödja de övergripande målen för regeringens politik genom att bidra till varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. En utgångspunkt är härvid att skattepolitiken ska uppfylla de krav som ställs på de svenska reglerna i en globaliserad värld. De riktlinjer som godkänt för skattepolitiken bör således enligt utskottets mening ligga fast. De förslag som regeringen aviserar innebär enligt utskottets mening att ytterligare reformer genomförs för att stärka arbetslinjen och öka arbetsutbudet samt göra det mindre kostsamt att anställa. Regeringen aviserar att ett tredje steg i jobbskatteavdraget införs, och detta kombineras med ett sänkt uttag av statlig inkomstskatt. Förslagen, som totalt omfattar , innebär att skatten för löntagare sänks ytterligare. Genom att skattesänkningen utformas så att skatten sänks för arbetsinkomster i förhållande till andra inkomster blir det än mer lönsamt att arbeta. Ett innovativt och dynamiskt näringsliv, med god anpassningsförmåga, är av central betydelse för att även fortsatt ska ha god konkurrenskraft internationellt. Nya företag sätter press på redan etablerade och tvingar dem till förnyelse, ökad produktivitet och effektivare produktionsmetoder. Därför bör hindren för att starta och utveckla företag vara så låga som möjligt. Nya och växande företag är viktiga också för sysselsättningen. Fler företagare måste vilja och våga anställa. Utskottet konstaterar att regeringen sedan den tillträdde har genomfört ett antal åtgärder för att förbättra villkoren för företagare i . Det har blivit enklare att anställa genom bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter för unga och äldre, nystarts-, nyfrisk- och instegsjobb, förbättrad matchning och en förbättrad lönebildning. Förmögenhetsskatten har slopats. Därtill har de s.k. 3:12-reglerna förändrats och medfinansieringen vid långtidssjukskrivning slopats. En skattereduktion på hushållstjänster har införts. Satsningar har även gjorts för att främja kvinnors företagande samt bland personer med utländsk bakgrund. Regeringen har dessutom genomfört ett antal åtgärder för att minska regelkrånglet. finns dock brister i företagsklimatet. Det är därför positivt att lägger fram ett jobb- och företagspaket som är ägnat att skapa bättre förutsättningar att anställa och driva företag, så att fler än vill starta företag och låta dem växa. Paketet bidrar också till ett mer rättvist och legitimt skattesystem genom de åtgärder mot avancerad skatteplanering som aviseras och innehåller dessutom ett antal förenklingar för företagen. Paketet innehåller förslag om sänkta skatter för företagande som rör bolagsskatten, expansionsfondsskatten, de generella socialavgifterna och socialavgifterna för unga. Företagens arbetskraftskostnader blir betydligt lägre. De riktade nedsättningarna av socialavgifterna, inklusive den nu aviserade utvidgningen för ungdomar, och slopandet av den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster som påbörjades har medfört att arbetsgivarnas arbetskraftskostnader minskat med i förhållande till 2006. Till detta kommer den generella sänkningen av socialavgifterna som motsvarar ytterligare , av detta tillfaller svenskt näringsliv i form av minskade lönekostnader. I paketet ingår en rad skattelättnader och andra förändringar. De s.k. 3:12-reglerna reformeras genom ytterligare skattelättnader i form av sänkt maximalt löneuttagskrav samt höjt schablonbelopp. Avskrivningsreglerna för inventarier av mindre värde görs mer generösa genom att inköp av inventarier upp till ett halvt prisbasbelopp kan dras av . På fastighetsområdet ges en skattelättnad inom mervärdesskattens ram genom att den lönegräns som styr när tjänster ska uttagsbeskattas höjs från till . Skatteplanering via handelsbolag genom underprisöverlåtelser och nedskrivning av lagerandelar stoppas. Skatteplanering med hjälp av ränteavdrag inom intressegemenskaper förhindras utan att normal näringsverksamhet förhindras eller försvåras. Som ett led i arbetet med att minska företagens administrativa börda aviseras ytterligare en rad förändringar i skattereglerna. Regeringen aviserar också ett förslag som förstärker den generella och rättvisa välfärden. Förslaget innebär att pensionärer får sänkt skatt. Skattelättnaden gäller det stora flertalet pensionärer och är särskilt stor för pensionärer med lägre inkomster. Klimatfrågan är en av de största gemensamma utmaningar som världen står inför. Den stora utmaningen ligger i att åstadkomma breda internationella överenskommelser som inte bara omfattar de industrialiserade länderna utan även utvecklingsländerna, som deras berättigade behov av ekonomisk tillväxt beaktas. överenskommelser skapar förutsättningar för en global kostnadseffektiv klimatpolitik. Regeringen har hitintills genomfört ett flertal klimatåtgärder, bl.a. ett klimatskattepaket och en klimatmiljard med satsningar inom energieffektivisering, klimatforskning, nätverk för vindbruk, hållbart uttag av bioenergi, internationella klimatinvesteringar, program för hållbara städer och samhällen samt satsningar på andra generationens biodrivmedel. Därtill har en miljöbilspremie införts. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är enligt utskottets mening av central betydelse för att målen på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Det är angeläget att dessa styrmedel utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen bedriver ett arbete med syfte att föreslå vissa ändringar av främst miljöskatterna så att effektiviteten av den förda miljö- och energipolitiken förbättras. Detta arbete är angeläget och inriktas på att åstadkomma en förbättrad samordning mellan de olika ekonomiska styrmedlen på området. Regeringen avser att återkomma i klimatpropositionen med principer och riktlinjer för förändringar av miljö- och energiskatter som bidrar till att uppfylla del av EU:s klimat- och energipolitiska mål. Även miljöbilspremiens upphörande aktualiserar frågan om skatteändringar för att öka miljöstyrningen. De olika skatternas roll bör göras tydligare för att skapa ett överskådligt och begripligt system. Det bör prövas om energiskatten ska tas ut på en mer generell bas än . Beskattning bör även i fortsättningen vara det primära styrinstrumentet för att minska koldioxidutsläppen från bränsleförbrukning utanför den handlande sektorn. Som regeringen framhåller kan dock även fortsättningsvis skatter behöva kompletteras med andra styrmedel för att åstadkomma en effektiv miljöstyrning. Koldioxidskatten bör balanseras för att uppnå önskvärda utsläppsminskningar på ett verkningsfullt och kostnadseffektivt sätt. Att minska nedsättningar från den generella koldioxidskattenivån är angeläget, eftersom det medför incitament att genomföra ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen inom sektorer eller områden med låga marginalkostnader. Inriktningen bör vidare vara att särregler och skattenedsättningar i möjligaste mån ska slopas på lång sikt. Förändringar av beskattningen bör dock ske varsamt och stegvis för att övergångseffekterna ska bli rimliga för berörda hushåll och företag. Om åtgärderna leder till att konkurrensförutsättningarna för produktion i försämras och därmed utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser flyttar på ett sådant sätt att de globala utsläppen inte minskar utan till och med ökar, är detta en oönskad effekt. Styrmedlen bör därför utformas så att de utan att begränsa handeln tar hänsyn till sådana effekter. Särskilda nedsättnings- eller begränsningsregler kan därvid vara motiverade för vissa delar av näringslivet. Framtida skattehöjningar på energi- och miljöområdet för företag bör balanseras av sänkningar av företagsbeskattningen så att den sammanlagda skatten för företagen inte ökar. På samma sätt bör framtida skattehöjningar för hushåll balanseras av t.ex. sänkt inkomstskatt. EG-rätten sätter ramarna för möjligheterna att nationellt utforma skatter och andra ekonomiska styrmedel. Det framgår att regeringen avser att även i fortsättningen bedriva ett aktivt arbete inom EU för att säkerställa möjligheterna för en kostnadseffektiv användning av de ekonomiska styrmedlen inom det nationella lagstiftningsarbetet. Ett legitimt och rättvist skattesystem förutsätter att skattereglerna utformas så att de stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. Av budgetpropositionen framgår bl.a. att ska intensifiera sina insatser inom området. Vidare ska samarbeta med andra länder i syfte att följa skatteplaneringsaktiviteter. Med det anförda ställer utskottet sig bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken. Utskottet avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på skatteförslagen i de olika budgetalternativen. Sänkt skatt på förvärvsinkomster och sänkt skatt för pensionärer Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skatten på förvärvsinkomster bör sänkas med för att ytterligare stimulera arbetsutbudet och öka den varaktiga sysselsättningen. Detta sker dels genom att jobbskatteavdraget förstärks och förenklas inom ramen för ett tredje steg, dels genom att uttaget av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster begränsas genom en höjning av den nedre skiktgränsen. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att en skattelättnad bör införas för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Skattelättnaden bör gälla det stora flertalet ålderspensionärer och vara särskilt stor för pensionärer med lägre inkomster. Motionsförslagen om andra förändringar i beskattningen av förvärvsinkomster avstyrks. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v), 3 (mp). Regeringen anför att jobbskatteavdraget bör förstärkas och delvis förenklas inom ramen för ett tredje steg för att ytterligare stimulera arbetsutbudet och därmed öka den varaktiga sysselsättningen. Vidare bör uttaget av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster begränsas. Skattesänkningen bör uppgå till sammanlagt . Det samhällsekonomiska utrymmet och de offentliga finanserna tillåter en skattesänkning i denna storleksordning. Liksom de två tidigare stegen, inriktas det tredje steget i jobbskatteavdraget särskilt mot att dels sänka trösklarna för att gå från fulltidsfrånvaro till åtminstone deltidsarbete, dels förstärka drivkraften hos dem som redan har ett arbete att öka sin arbetsinsats. Med detta dubbla syfte utformas det tredje steget så att den disponibla inkomsten ökar förhållandevis mycket för låg- och medelinkomsttagare. Det tredje steget utformas så att marginalskatten sänks med för arbetsinkomster mellan ca 39 000 och . För arbetsinkomster mellan ca 118 000 och sänks marginalskatten . Begränsningen av uttaget av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster inriktas mot den nedre delen av den statliga inkomstskatteskalan för att öka drivkrafterna till större arbetsinsatser, ökad arbetstid och högre produktivitet. Sänkningen bör ske genom att den nedre skiktgränsen höjs med . För beskattningsbara förvärvsinkomster sänks marginalskatten . Vid en genomsnittlig kommunalskatt sänks marginalskatten från till för många heltidsarbetande med löner motsvarande dem för t.ex. kontorspersonal, lärare, poliser och specialistsjuksköterskor. Således får drygt 180 000 personer sin marginalskatt sänkt . Det tredje steget innebär tillkommande skattelättnader för dem som förvärvsarbetar. För den som har i månadslön och betalar genomsnittlig inkomstskatt (31,) blir skattesänkningen genom detta tredje steg . För de grupper som betalar statlig inkomstskatt tillkommer en skattesänkning som beror på att den nedre skiktgränsen höjs. Vid en månadslön på uppgår denna sänkning till . Den genomsnittliga skatten kommer att understiga för arbetsinkomster . För låginkomsttagare ligger beskattningen därmed ungefärligen på europeisk nivå. Jobbskatteavdraget förenklas vidare för personer som fyllt vid beskattningsårets ingång. Avdraget bestäms härefter som summan av av arbetsinkomster upp till och med och av arbetsinkomster . Därmed utvidgas jobbskatteavdraget så att det även omfattar pensionärer med låga arbetsinkomster. Regeringen anför vidare att en skattelättnad bör införas för dem som vid beskattningsårets ingång fyllt . Den ekonomiska utvecklingen för pensionärerna har varit god , eftersom inkomst- och tilläggspensionerna är kopplade till inkomstutvecklingen genom s.k. följsamhetsindexering. De ekonomiska villkoren för pensionärer ser emellertid olika ut beroende på ålder och tidigare arbetsmarknadsanknytning. Sammantaget understiger den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer som är den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer som är . Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det är angeläget att förbättra den ekonomiska situationen för pensionärerna. Reformen bör omfatta det stora flertalet pensionärer och skattelättnaden bör vara särskilt stor vid låga inkomster. Reformen innebär att grundavdraget höjs vid taxerade inkomster upp till ca för . För en ensamstående garantipensionär, född eller senare, som saknar inkomstpension, ökar den årliga nettoinkomsten med ca vid en genomsnittlig kommunalskattesats (31,). Skattelättnaden för den som har inkomster mellan ca och beräknas till ca . Vid inkomster över ca lämnas inget förhöjt grundavdrag. av åldersgruppen kommer att omfattas av skattesänkningen. Pensionärer med inkomster över ca får inget förhöjt grundavdrag, men gynnas i stället genom en höjning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. I Socialdemokraternas motion Fi270 yrkandena 10 och 14 av m.fl. motsätter sig motionärerna regeringens planer på en sänkning av skatten på förvärvsinkomster med . Motionärerna tar också tillbaka 5 miljarder av nuvarande jobbskatteavdrag eftersom utrymmet behövs för investeringar i utbildning, jobb och välfärd, för ett första steg i att utjämna skatten mellan löntagare och pensionärer och för att införa en skattereduktion för avgiften till a-kassa. Motionärerna anför att jobbskatteavdraget ökar skillnaderna mellan de som arbetar och de som inte arbetar och att detta ökar orättvisorna i samhället och gör svagare. Pensionärer betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika inkomster. Regeringens förslag om sänkt skatt för pensionärerna är enligt vad som anförs en minimal återställare och helt otillräckligt. Motionärerna vill ha en mer omfattande skattesänkning som ska ge alla pensionärer i sänkt skatt. På så sätt vill de ta ett steg för att kompensera pensionärerna och minska den klyfta som skapats. De accepterar inte skillnaden i beskattning av pension och lön. I motion Fi302 yrkandena 2, 4, 5, 6 och 22 av m.fl. avvisar motionärerna regeringens planer på ett tredje steg och avskaffar jobbskatteavdraget helt. De avvisar också regeringens förslag om en höjning av den nedre skiktgränsen. Motionärerna anser att det krävs en viss progressivitet i systemet och föreslår därför begränsningar i grundavdragen som höjer skatten vid högre inkomster. Grundavdraget vid statlig beskattning trappas av med start vid en taxerad förvärvsinkomst på för att helt upphöra vid den övre skiktgränsen. Grundavdraget vid beskattning trappas av med start vid den övre gränsen för statlig skatt och upphör helt vid i taxerad inkomst. Vidare begränsas den automatiska uppräkningen av skiktgränserna för statlig inkomstskatt till konsumentprisindex med tillägg av . Motionärerna höjer också grundavdraget med upp till den nedre skiktgränsen, med en avtrappning som upphör vid årsinkomst . På detta sätt kommer grupper som inte får del av jobbskatteavdraget att få skattesänkningar. I övrigt innebär förlaget att de skattesänkningar som genomförts för löntagarna begränsas. Reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner tas bort eftersom undersökningar visat att de har försumbar betydelse vid rekrytering av kvalificerade personer. Motionärerna föreslår vidare att de äldres undantag från särskild löneskatt ska slopas eftersom människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter sällan orkar arbeta fram till dagens pensionsålder I motion Fi272 av m.fl. trappas jobbskatteavdraget av vid inkomster . Motionärerna säger också nej till regeringens förslag om en höjning av den nedre skiktgränsen vid uttaget av statlig inkomstskatt. Även dessa motionärer slopar de äldres undantag från särskild löneskatt. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattepolitiken bidrar till målet att bryta utanförskapet och öka den varaktiga sysselsättningen. Fler i arbete är en förutsättning för att säkra välfärden för en befolkning med allt fler äldre. Med fler människor i arbete skapas förutsättningar för att finansieringen av välfärden ska säkras långsiktigt. Fler i arbete är därför av stor betydelse för att kunna tillhandahålla en god ekonomisk situation för bland andra sjukskrivna, arbetslösa och pensionärer. Ett betydelsefullt medel i denna politik utgör jobbskatteavdraget som ges till personer med arbetsinkomster oavsett ålder och som är extra stort för dem . I det första steget sänktes inkomstskatten för arbetsinkomster med ca . Genom det andra steg som togs 2008 sänktes skatten med ytterligare . I båda dessa steg var syftet att sänka trösklarna vid inträde på arbetsmarknaden för låg- och medelinkomsttagare, men också att sänka marginalskatterna för människor som redan har ett arbete. Skillnaden i ekonomiskt utfall mellan att vara eller inte vara i arbete, de s.k. tröskeleffekterna, har en avgörande betydelse för drivkrafterna att arbeta. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen ett tredje steg i jobbskatteavdraget och en begränsning av uttaget av den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster. Regeringen framhöll då att genomförandet beror på utvecklingen av de offentliga finanserna och det ekonomiska läget. Efter det att vårpropositionen presenterades har lämnat sin första utvärdering av måluppfyllelsen i regeringens ekonomiska politik. Såvitt gäller jobbskatteavdraget bedömer rådet att detta utifrån regeringens målsättningar att stimulera sysselsättning och arbetskraftsdeltagande varit välmotiverat i förhållande till de alternativa skattereformer rådet analyserat. Vad gäller alternativen kan noteras att rådet bedömer att en höjning av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt skulle ha en låg offentligfinansiell kostnad genom att åtgärden har en hög självfinansieringsgrad. Utskottet delar regeringens bedömning att jobbskatteavdraget bör förstärkas och delvis förenklas inom ramen för ett tredje steg och att uttaget av statlig inkomstskatt bör begränsas genom en höjning av den nedre skiktgränsen med . Skattesänkningen bör uppgå till . Skattesänkningen får stora effekter på arbetsutbudet och därmed på den varaktiga sysselsättningen. Den gör det även mera lönsamt att arbeta för främst låg- och medelinkomsttagare som redan är sysselsatta genom att dessa får en marginalskattesänkning. Liksom steg ett och två i jobbskatteavdraget är det tredje steget särskilt inriktat på att dels sänka trösklarna för att gå från fulltidsfrånvaro till åtminstone deltidsarbete, dels förstärka drivkraften hos dem som redan har ett arbete att öka sin arbetsinsats. Med detta dubbla syfte bör det tredje steget utformas så att den disponibla inkomsten ökar förhållandevis mycket för låg- och medelinkomsttagare. Av regeringens redovisning framgår att jobbskatteavdraget exempelvis förstärker utbytet av att gå från heltidsarbetslöshet till heltidsarbete vid en tänkt inkomst på med . Förändringarna i den statliga inkomstskatten innebär också att de skattemässiga villkoren för entreprenörer förbättras. Utskottet delar regeringens bedömning att jobbskatteavdraget bör förenklas för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt . Skatteavdraget bör bestämmas som summan av av arbetsinkomster och av arbetsinkomster mellan och . Som framgår av namnet medges jobbskatteavdrag för förvärvsarbete och inte för pension. Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla att det vid en jämförelse mellan en förvärvsarbetande och en pensionär med samma bruttoinkomst krävs ett jobbskatteavdrag för att nettoinkomsten ska bli likvärdig. Anledningen är att det stora flertalet förvärvsarbetande regelmässigt har reskostnader som faller under avdragsgränsen och andra kostnader för inkomstens förvärvande. Därutöver tillkommer som regel a-kasseavgift och ofta avgift till en fackförening. Enligt utskottets uppfattning har den ekonomiska utvecklingen för pensionärerna varit god , eftersom inkomst- och tilläggspensionerna är kopplade till inkomstutvecklingen genom s.k. följsamhetsindexering. De ekonomiska villkoren för pensionärer ser emellertid olika ut beroende på ålder och tidigare arbetsmarknadsanknytning. Sammantaget understiger den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer som är den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer som är . Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening angeläget att förbättra den ekonomiska situationen för pensionärerna. Utskottet delar regeringens bedömning att personer som vid beskattningsårets ingång fyllt och har förvärvsinkomster bör få ett högre grundavdrag med den utformning som regeringen föreslår. Det förhöjda grundavdraget innebär, vid en genomsnittlig kommunalskatt, en skattelättnad med ca för en ensamstående pensionär, född eller senare, som får full garantipension, men som saknar inkomstpension. För inkomster mellan ca 133 000 och uppgår skattesänkningen till ca vid en genomsnittlig kommunalskatt. Skattelättnaden berör drygt 1,5 miljoner personer, vilket innebär att huvuddelen () av pensionärer omfattas av förslaget. Pensionärer med inkomster över ca får inget förhöjt grundavdrag, men omfattas av att den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjs. I sammanhanget bör det framhållas att regeringen i annat sammanhang lägger fram förslag om två tillägg till förslaget om sänkt skatt för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt . För det första föreslår regeringen en höjning av den skäliga levnadsnivån inom äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget till pensionärer. För det andra föreslår regeringen att förbehållsbeloppet vid fastställande av avgift enligt socialtjänstlagen höjs. Förslaget motverkar att den höjda nettoinkomsten leder till en motsvarande höjning av avgiften inom . Nivåhöjningen inom dessa system motsvarar en förbättring på ca . I Socialdemokraternas och motioner lägger motionärerna fram förslag om en hel eller delvis avveckling av jobbskatteavdraget, vilket är en tydlig signal om att de avvisar arbetslinjen.