yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — 2008/09:SkU1 Skattefrågor i budgetpropositionen Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster . Härvid tillstyrker utskottet regeringens lagförslag och instämmer i de bedömningar och övriga överväganden som regeringen redovisar. Detta innebär att följande förändringar kommer att genomföras på skatteområdet. Skatten på förvärvsinkomster sänks genom en förstärkning av jobbskatteavdraget och en höjning av den nedre skiktgränsen. För personer som är förenklas jobbskatteavdraget. Pensionärer får en särskild skattelättnad. Skattereduktionen för hushållstjänster förenklas och utvidgas och avdragsgränsen för resor till och från arbetet höjs. Ägarlägenheter inordnas i skattesystemet, vinster på utländska premieobligationer m.m. befrias från inkomstskatt och schablonavdraget vid andrahandsuthyrning höjs. Ett företagspaket genomförs. Bolagsskatten och expansionsfondsskatten sänks, en möjlighet till överföring av skogskonto och skogsskadekonto vid generationsskiften införs, möjligheter till direktavskrivningar för inventarier av mindre värde utökas och reglerna för avräkning av utländsk skatt förändras. Underprisreglerna för handelsbolag m.m. förändras liksom reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn. Ett antal förenklingsåtgärder genomförs och gäller reglerna för periodiseringsfonder, en möjlighet att lämna koncernbidrag till lagerbolag, kravet på säkerhet vid fysiska personers skalbolagsdeklarationer och reglerna om gränsbelopp i 3:12-reglerna. Här höjs också schablonbelopp i förenklingsregeln och sänks kravet på löneuttag i löneunderlagsregeln. Förenklingar genomförs vidare i kraven på kassaregister och vid uppgiftslämnande om betalningar till och från utlandet. Överväganden redovisas i frågan om skatter och effektiv miljöstyrning. Energi- och koldioxidskattesatserna räknas upp med index, skattelättnaden för koldioxidneutrala drivmedel kvarstår, tullvillkoret för låginblandad etanol tas bort, miljöbilsundantaget vid trängselskatt upphör för nya bilar, en skatt på fluorerade växthusgaser utreds. Förslag lämnas också om en avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft. Kontrollen vid införsel av alkohol m.m. stärks och gränsen för uttagsbeskattning för fastighetstjänster höjs. Vidare redovisas en bedömning som gäller reklamskatten. På det skatteadministrativa området aviseras förändringar i reglerna om F-skatt och i reglerna om personnummer i folkbokföringen. I yttrandet behandlar utskottet också ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Utskottet tillstyrker att regeringens förslag till utgiftsram och preliminära ramar godkänns. Till yttrandet lämnas avvikande meningar från utskottets ledamöter från Socialdemokraterna, . Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet anser att de av godkända riktlinjerna för skattepolitiken ska ligga fast och föreslår att Socialdemokraternas, och förslag om en annan inriktning av skattepolitiken avslås. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v), 3 (mp). Skattepolitiken ska inriktas på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik genom att bidra till en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20). Fem hållpunkter gäller. Skattereglerna ska bidra till att öka den varaktiga sysselsättningen (antalet arbetade timmar) genom ökat arbetsmarknadsdeltagande, genom att personer som redan har arbete ökar sitt arbete och genom ökad utbildning och kompetens hos dem som arbetar. Skattereglerna ska vidare ge goda villkor för investeringar i , genom att attrahera utländska företags lokalisering och investeringar i och genom att företag redan verksamma i ökar sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Skattepolitiken ska utformas så att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd och högre sysselsättning säkerställs. Skattereglerna ska bidra till att negativa miljö- och folkhälsoaspekter fångas upp i prisbildningen på olika marknader genom internalisering av s.k. negativa externa effekter. Korrigeringar av sådana effekter bör ske på ett så effektivt sätt som möjligt med beaktande av andra krav på skattesystemet. På miljöområdet ska skatterna samordnas med andra styrmedel som exempelvis handel med utsläppsrätter så att miljöstyrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Principen om att förorenaren ska betala ska gälla. Skattereglerna ska utformas så att de stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. Skattepolitiken ska vidare tillgodose fem allmänna krav som ställs på det svenska skattesystemet i en globaliserad värld. Skatterna ska finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt med bevarande av samhällsekonomisk balans. Utifrån detta fiskala krav ska skattereglerna utformas på ett så enkelt sätt som möjligt med beaktande av målet om hög välfärd och hög varaktig sysselsättning. Med beaktande av hållpunkterna ska skattereglerna vara generella och existerande särregler (skatteutgifter) löpande prövas för att förenkla systemet och för att skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. Skatteregler och åtgärder ska vara hållbara och försvarbara i ett EG-rättsligt perspektiv. På inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) drivs vidare. I arbetet ska nyttan av förenklingar för företagen beaktas liksom behovet av att värna skatteintäkterna. Regeringen anför att hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. De fem hållpunkterna med deras koppling till den ekonomiska politiken pekar i första hand ut vad som är angeläget, medan de fem kraven har sin tyngdpunkt på det som bör undvikas. En i förhållande till hållpunkter och krav framgångsrik skattepolitik märks därmed i första hand genom att hållpunkterna förstärks, medan avvikelserna från kraven bör vara så begränsade som möjligt. I budgetpropositionen redovisar regeringen bl.a. följande åtgärder. Beskattningen av förvärvsinkomster sänks med genom ett tredje steg i jobbskatteavdraget och en höjning av den nedre skiktgränsen vid uttaget av statlig inkomstskatt. För personer som är aviseras en förenkling av jobbskatteavdraget och för pensionärer aviseras en särskild skattelättnad. Skattereduktionen för hushållstjänster förenklas och utvidgas, och det icke avdragsgilla beloppet för resor till och från arbetet höjs. Ägarlägenheter inordnas i skattesystemet, beskattningen av vinster på utländska premieobligationer förändras och ett höjt schablonavdrag införs vid andrahandsuthyrning. Regeringen presenterar ett företagsskattepaket som innebär att skatterna sänks med 2009. Syftet är att stärka drivkrafterna till investeringar och nyanställningar i företagen. Paketet innebär en generell sänkning av socialavgifterna, en kraftfullare nedsättning av socialavgifterna för unga, sänkt bolagsskatt och sänkt expansionsfondsskatt. Möjlighet införs till överföring av skogskonto och skogsskadekonto vid generationsskiften, utökade möjligheter till direktavskrivningar för inventarier av mindre värde införs och reglerna för avräkning av utländsk skatt ändras. På området för kapital- och egendomsskatter aviseras förbättringar i de s.k. 3:12-reglerna genom höjt schablonbelopp i förenklingsregeln och sänkt krav på löneuttag i löneunderlagsregeln. Vidare aviseras förändringar i underprisreglerna för handelsbolag m.m., förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn och ett antal förenklingsåtgärder som rör reglerna för periodiseringsfonder, möjligheter att lämna koncernbidrag till lagerbolag, kravet på ställande av säkerhet vid fysiska personers skalbolagsdeklarationer och reglerna om gränsbelopp i 3:12-reglerna. På energi- och miljöskatteområdet lämnar regeringen en bedömning i frågan om skatter och effektiv miljöstyrning. Vidare aviseras den enligt gällande regler återkommande uppräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna efter prisutvecklingen, fortsatta skattelättnader för koldioxidneutrala drivmedel, en kommande utredning om skatt på fluorerade växthusgaser och kommande förslag om ändringar i trängselskatten. Förslag lämnas också på avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft. För övriga punktskatter aviserar regeringen förslag till förändringar för stärkt kontroll vid införsel av alkohol m.m. Vidare redovisas en bedömning av reklamskatten. På mervärdesskatteområdet och som en del av regeringens företagspaket aviseras förändringar i reglerna om uttagsbeskattning för fastighetstjänster. På det skatteadministrativa området aviseras förändringar i reglerna om F-skatt och förändringar i reglerna om personnummer i folkbokföringen. Som en del av regeringens företagspaket aviseras förändringar i kraven på kassaregister och minskat uppgiftslämnande på kontrolluppgifter om betalningar till och från utlandet. Regeringen avser att påbörja ett arbete med att se över beskattningen av sparande genom bl.a. indirekt ägande av aktier genom kapitalförsäkring med syfte att åstadkomma en enkel, neutral och effektiv beskattning. Regeringen anför att det är angeläget att skattereglerna för olika sparformer är utformade så att likartade ekonomiska aktiviteter behandlas på ett skattemässigt neutralt sätt samt så att skatteplanering förebyggs. En reformering av skattereglerna måste beakta den pågående integrationen av de finansiella marknaderna i . Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning om skatteincitament för investeringar i mindre företag (dir. 2008:80). Utredaren ska bl.a. analysera förutsättningar för att införa särskilda skatteincitament för att stimulera fysiska personers investeringar i onoterade företag. Utredaren ska redovisa uppdraget . I enlighet med vad regeringen uttalat budgetproposition kommer regeringen att tillsätta en utredning om skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. I Socialdemokraternas motion Fi270 yrkande 8 av m.fl. anför motionärerna att skattesystemet bör förändras så att det blir mer rättvist och välfungerande. Syftet med skatterna är att få in de resurser som krävs för investeringar i jobb och välfärd, som skattesystemet ska bidra till ökad rättvisa och hållbar utveckling. Utgångspunkten är att skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Den som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre inkomster, men alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Detta skapar både solidarisk omfördelning och trygghet. Särlösningar och snåriga regler har enligt vad som anförs gjort det svenska skattesystemet mindre effektivt. Till exempel betalar löntagare och pensionärer vid samma inkomst olika mycket i skatt, konsumenter en högre skatt för trädbeskärning än gräsklippning, och företag olika mycket i socialavgifter beroende på åldern på deras anställda. En del skatteförändringar går möjligen att motivera var för sig, men kombinationen av särregler och undantag gör systemet oöverskådligt och mindre effektivt. Det skadar skattesystemets legitimitet och därmed viljan att vara med och bidra. Skattesystemet bör därför genomgå en större översyn. I avvaktan på denna lägger motionärerna fram förslag om ett antal förändringar som gör skattesystemet rättvisare och effektivare. Motionärerna avvisar regeringens skattesänkningar på inkomstskatteområdet och inför en skattereduktion för avgift till arbetslöshetsförsäkring inom ramen för nuvarande jobbskatteavdrag. Skattesänkningen för pensionärer utvidgas så att alla får i sänkt skatt. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster avskaffas. De avvisar den generella differentieringen av socialavgifter efter ålder och inför en skattesubvention för ungdomar som inte har ett jobb eller har varit långtidsarbetslösa. Småföretagen får en generell nedsättning av socialavgifterna. För att öka rättvisan föreslås två förändringar av den nu befintliga fastighetsbeskattningen. Skatten höjs till för fastigheter med taxeringsvärden över fem miljoner och begränsningsregeln utökas så att alla småhusägare omfattas. Räntebeläggningen av uppskov kommer att avskaffas senast nästa mandatperiod. De inför också en klimatbonus för att stödja investeringar i klimatsmarta lösningar för bostäder. Förmögenhetsskatten utformas i enlighet med det tidigare gällande regelverket. Lättnadsregler och de undantag som fanns kvarstår. Skattesatsen justeras till och golvet höjs till för ensamstående och 4 miljoner för sammanboende. På miljöområdet är motionärernas utgångspunkt att de vill göra det mer lönsamt att göra rätt miljöval. Förslagen bidrar till att finansiera de klimatinvesteringar i bl.a. energieffektivisering och infrastruktur som föreslås. På syftar förslagen till att öka effektiviteten i användandet av ändliga resurser. Fastighetsskatten på vattenkraft höjs och skatten på termisk effekt i kärnkraftverk höjs. En kilometerskatt för tunga lastbilstransporter bör övervägas. Den aviserade skatten på fluorerade gaser införs . De motsätter sig de planerade förändringarna av möjligheten att få F-skattsedel eftersom de inte behövs och riskerar att sudda ut gränsen mellan arbetstagare och egenföretagare. Motionärerna anser att regeringen agerar passivt i frågor kring skattefusk och allvarlig ekonomisk brottslighet. Ett flertal åtgärder behöver genomföras för att komma till rätta med skattebortfallet, och de ser ett särskilt behov att öka arbetet mot den organiserade brottsligheten. De föreslår ökade anslag till bl.a. och att ekobrott och skattefusk görs till en viktig punkt på agendan under år som ordförande i för att hantera gemensamma problem som skatteparadis, uppgiftsutlämning från enskilda stater och andra internationella skattefrågor. Samtliga stater inom EU ska omfattas av sparandedirektivets informationsplikt, och direktivet ska även gälla för juridiska personer. Kassaregister ska omcertifieras vid ägarbyte för att på så sätt klargöra ansvarsförhållanden vid eventuella felaktigheter. Fler branscher bör omfattas av kravet på personalliggare och dessutom bli tillgängliga för oannonserade besök från , månadsredovisningen av socialavgifter bör göras på individnivå och möjligheten att låta huvudentreprenören vara ytterst ansvarig för underentreprenörernas skatte- och arbetsgivaravgiftsinbetalning bör prövas. I motion Fi302 yrkande 1 av m.fl. anförs att målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som ska finansieras via skatterna. Motionärerna vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan enligt vad som anförs påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Motionärerna avvisar regeringens jobbskatteavdrag och skärper progressiviteten i skatteskalan genom förändringar i grundavdraget. De anför att det krävs en viss progressivitet om skatter ska upplevas som rättvisa. Vidare föreslås en höjning av grundavdraget vid lägre inkomster. På detta sätt kommer nya grupper som inte får del av jobbskatteavdraget att få skattesänkningar. Skattelättnaderna för utländska nyckelpersoner avskaffas och tidsgränserna för avdrag vid dubbelbosättning slopas. Skattereduktionen för a-kassa och fackföreningsavgift återinförs och skattereduktionen för hushållstjänster slopas. Fastigheter är tillgångar som ska beskattas och motionärerna föreslår justeringar av reglerna. Fastigheter med ett taxeringsvärde överstigande bör, förutom /år, beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Begränsningsregeln bör finnas kvar och omfatta alla. Fastighetsskatten för flerbostadshus bör fasas ut med början . Motionärerna avvisar planerna på en sänkning av bolagsskatten. De anser att det är mer angeläget med åtgärder som i första hand riktar sig till mindre företag. De ser positivt på de förenklingsåtgärder och ingripanden mot skatteundandraganden som regeringen aviserar. Motionärerna pekar på vikten av att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Regeringen förslag om sänkta avgifter avvisas liksom förslaget om nedsättning av socialavgifter för unga. Ett riktat stöd till s.k. soloföretag som nyanställer införs och en bred sänkning av arbetsgivaravgifterna fördelas på ett sådant sätt att det får störst betydelse för de mindre företagen. Undantaget för äldre vid uttag av särskild löneskatt slopas. Stödet till forskning och utveckling ska utökas genom en skattereduktion som riktar sig till små- och medelstora företag. Motionärerna lägger fram en rad förslag där skatter används som styrmedel för att uppnå målet minskade utsläpp. Skatten på diesel höjs och fordonsskatten sänks. Busstrafiken undantas från höjda drivmedelsskatter och får sänkt fordonsskatt. Bensinskatten höjs och fordonsskatten i glesbygd sänks. utökas koldioxidkomponenten i fordonsskatten och en koldioxidrelaterad försäljningsskatt införs på nya personbilar. En statlig subvention införs för den som efterkonverterar sin bensinbil till etanol. En klimatskatt införs på inrikesflyget genom en schabloniserad start- och landningsavgift. En skatt införs på fritidsbåtar och skatten på alkylatbensin sänks. En miljöskatt införs på fluorerade växthusgaser. För industri och jordbruk som inte omfattas av handeln med utsläppsrätter höjs koldioxidskatten genom att nedsättningen begränsas. Skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel höjs . Lotteriskatten återställs till tidigare nivå. Motionärerna föreslår en satsning på anställningsstöd genom kreditering på skattekonto. De anför att systemet med sänkta sociala avgifter är mycket dyrt och har dålig träffsäkerhet. De inför i stället anställningsstöd för unga som varit arbetslösa , plusjobb för långtidsarbetslösa, långtidssjuka och nyanlända. Vidare genomförs en satsning för att öka personaltätheten inom sjukvården, skolan och barn- och äldreomsorgen. Kompensationen lämnas som en kreditering på skattekonto. Motionärerna anför att skattefusk och svartarbete är ett gissel för företagen eftersom de inte kan konkurrera på lika villkor. För att komma till rätta med problemet krävs tydlig lagstiftning och en rad åtgärder som ger myndigheter större befogenheter. möjlighet att göra oanmälda arbetsplatsbesök för att kontrollera personalliggare bör utökas till att omfatta fler branscher än . En annan åtgärd är att den månatliga redovisningen av skatter och avgifter görs på individnivå. I motion Fi272 yrkande 23 av m.fl. anförs att mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt, där skatten beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att på så sätt styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Skattesystemet ska vara enkelt att förstå och svårt att fuska med. Motionärerna har motsatt sig införandet av jobbskatteavdraget, omläggningen av fastighetskatten och avskaffandet av förmögenhetskatten eftersom dessa lett till stora skattesänkningar för grupper med relativt höga inkomster, och de föreslår justeringar som leder till en mer rättvis fördelning av skatteuttaget. Jobbskatteavdraget trappas av vid inkomster . Motionärerna avvisar också regeringens förslag om en höjning av den nedre skiktgränsen utöver den höjning som sker till följd av uppräkning. Ambitionen är att vanliga löntagare med inkomster inte bör få någon inkomstskattehöjning. Det viktigaste argumentet för att inte höja inkomstskatterna för vanliga löntagare är att det behövs relativt stora klimat- och energiskattehöjningar . Skattereduktionen för hushållsnära tjänster avskaffas. Motionärerna föreslår en generell nedsättning av socialavgifterna för småföretag och avskaffar nedsättningen av socialavgifter för ungdomar. Arbetsgivaravgiften för enmansföretag som anställer sätts ned så att dessa företag endast betalar ålderspensionsavgift för den först anställde. En utredning tillsätts för att utforma en nedsättning av arbetsgivaravgiften för små och medelstora företag med hög forskningsintensitet. Skattepolitiken behöver i större utsträckning användas för att klara klimat- och miljömål. Det kommer att behövas klimat- och energirelaterade skattehöjningar i storleksordningen . Pengarna som genereras behövs för satsningar på ny energiteknik, utbyggnad av klimatvänlig infrastruktur såsom järnväg och kollektivtrafik, forskning och utveckling och klimatanpassning av bostäder. Investeringar som gör att klimatmålen som ekonomin kan utvecklas och nya jobb skapas. För att hålla omvandlingstrycket uppe i samhället och för att ge tydliga signaler om att fortsatt klimatomställning är prioriterat föreslås att koldioxidskatten höjs med , 2010 samt 2011. Indexeringen kopplas till BNP-utvecklingen. Rabatten för den lätta industrin och för jord- och skogsbruk minskas. Torvens undantag slopas. En kilometerskatt för lastbilar utreds med sikte på ett införande . Fram till att koldioxidskatt och energiskatt kan införas på flyget bör en tillfällig skatt per passagerare införas som ger motsvarande priseffekt för konsumenten. föreslår att ett helt nytt system för förmånsbilar införs i linje med det förslag som presenterades av Klimatberedningen. Systemet innebär att beskattningen av förmånsbilar utgår från bilens koldioxidutsläpp och att kraven skärps successivt. Drivmedelsförmån värderas till två gånger bränslepriset. Förmån av fri parkering av förmånsbil beskattas. Cykel som erhålls av arbetsgivaren ska utgöra en skattefri förmån. Intäkterna från trängselskatten i används för förbättringar i kollektivtrafiken, och Essingeleden beläggs med trängselskatt. För att öka bränsleeffektiviteten i bilparken införs en koldioxidrelaterad registreringsskatt. Skatten bör utgå med maximalt per fordon. Motionärerna motsätter sig en sänkning av koldioxidskatten i den handlande sektorn så länge utsläppshandelssystemet inte fungerar tillfredsställande. Effektskatt på kärnkraft och fastighetskatten för vattenkraftsanläggningar höjs. En skatt införs på fluorerade växthusgaser. Motionärerna anför att bör stödja en förändring av EU:s momsdirektiv så att det blir möjligt att sänka momsen på ekologiskt producerad mat från . För att dämpa försäljningen av alkoläsk föreslås en ny skatt på alkoläsk. Motionärerna anför att deras förslag ökar rättvisan i skattesystemet påtagligt jämfört med den politik som regeringen för. Motionärerna anser att det finns behov av en större översyn av skattesystemet. Delar som behöver finnas med i en sådan översyn är bl.a. fastighetsskatten och kapitalbeskattningen, inkomstbeskattningen av olika typer av arbetsinkomst, miljö- och klimatskatter samt energiskatter. De föreslår att en bred parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att ta fram underlag för en sådan skatteöversyn. står enligt utskottets mening inför en rad långsiktiga utmaningar. För att kunna möta dessa krävs en stark position som skapas genom att fler kommer i arbete och genom att utanförskapet minskas.