yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — Skattereduktionen för hushållstjänster avvisades av redan när den infördes . Det finns inte belägg för att denna påtagligt skulle ha ökat antalet jobb, inte heller i någon större omfattning minskat skatteundandragande. Den är dessutom ett rejält bakslag i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi avskaffar denna skattereduktion. Beslutet att slopa skattereduktionerna för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa har tillsammans med de övriga åtgärder som regeringen vidtagit på området lett till att cirka en halv miljon människor står utanför a-kassan. Detta är mycket allvarligt, inte minst i ett läge där vi är på väg in i en lågkonjunktur. Vi föreslår att skattereduktionerna återinförs. När beloppsgränsen för avdrag för resor till och från arbetet nu höjs anser vi att inkomsterna ska användas för de kollektivtrafiksatsningar som föreslår. har också lyft fram frågan om ett avståndsbaserat reseavdrag, vilket syftar till ett mer klimatsmart resande. Vid en sådan omläggning måste hänsyn tas till de speciella förhållanden som finns i gles- och landsbygd. är bilen norm för beskattning och planering av resor och transporter. En förändring av skattestyrmedlet så att det blir mer färdmedelsneutralt skulle ge bättre möjligheter för personer att välja kollektivtrafiken som färdsätt, och därmed för biltrafikens skadliga miljöpåverkan att minska. Vi föreslår att värdet av förmån av fri bil kopplas till bilarnas koldioxidutsläpp och att förmån av fri parkering av sådana bilar ska beskattas som parkeringsförmån. I syfte att få arbetsgivare att stimulera sin personal att ta cykel till arbetet slopas förmånsbeskattningen i de fall där arbetsgivare köper en cykel till den anställde för maximalt . Frågan om en skattebefrielse för kollektivtrafikkort som löneförmån bör utredas. har motionerat om slopade tidsgränser för avdraget för ökade kostnader vid dubbel bosättning och välkomnade också den utökning som genomfördes . Men denna förändring var inte tillräcklig. För att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden men också för att ge människor möjlighet att i större utsträckning bo kvar i utflyttningsbygder är det nödvändigt att de tidsgränser som finns tas bort helt. Syftet med att ta bort förmögenhetsskatten var, enligt regeringen, att skapa fler jobb. Det bygger på en föreställning om att ett borttagande av förmögenhetsskatten skulle innebära en kraftig ökning av riskvilligt kapital. Även om det kan finnas ett samband, tror vi att det är starkt överdrivet. föreslår att förmögenhetsskatten återinförs. Vi kan också konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. anser att i en översyn kan andra metoder prövas för en stabilare skattebas och för att förmögenhetsskatten ska upplevas som mer rättvis. Den s.k. lex Uggla-problematiken ska uppmärksammas. Hantering av överskottslikviditet ska inte medföra ökad beskattning. En konsekvens av vårt ställningstagande angående förmögenhetsskatt är att kontrolluppgiftsskyldigheten för förmögenhet inte bör slopas, vilket regeringen föreslår. anser att fastigheter är tillgångar som ska beskattas med en statlig fastighetsskatt. Fastigheter är en viktig och stabil skattebas. Beskattningen måste dock utformas med krav på förutsebarhet men också uppfattas som rättvis. Därför bör fastigheter med ett högre taxeringsvärde beskattas högre än . Med utgångspunkt i dagens regler för uttag av fastighetsavgift och beskattning av realisationsvinster föreslår följande. Fastigheter med ett taxeringsvärde överstigande bör beskattas med, förutom , av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Boendeskatterna får inte ge upphov till orimliga effekter; därför bör begränsningsregeln finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Utgångspunkten ska vara att ingen ska behöva betala mer i fastighetsskatt än av hushållsinkomsten. Vi motsätter oss regeringens uppfattning att bara vissa grupper ska omfattas, likaså att inkomstberäkningen ska göras individuellt. Eftersom uppgifter numera saknas kan inte heller hänsyn tas till förmögenheter vid beräkning av reduktionsgrundande inkomst. För att hålla nere boendekostnaderna i flerbostadshus föreslår vi att fastighetsskatten för flerbostadshus fasas ut med början . Som ett led i klimatomställningen föreslår vi också en översyn som ska syfta till ett fastighetsskattesystem som uppmuntrar till minskad klimatbelastning. står bakom förslaget att schablonavdraget vid andrahandsuthyrning av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyresrätt bör höjas från till . delar inte regeringens uppfattning att relativa position försämrats på grund av bolagsskattesänkningar i andra länder. En skattesats på får fortfarande anses vara konkurrenskraftig. En sänkning skulle inte få en avgörande betydelse för viljan att investera och göra nyanställningar. Vi anser att det är mer angeläget med åtgärder som i första hand riktar sig till mindre företag. ställer sig bakom regeringens förslag om utökade möjligheter till direktavdrag för inventarier av mindre värde. Förslaget innebär också en förenkling framför allt för mindre företag. Vi ser generellt positivt på de övriga förenklingar på företagsskatteområdet som regeringen aviserar när det gäller avräkning av utländsk skatt, förändringar vad gäller återföring av periodiseringsfond, möjligheten att lämna koncernbidrag till s.k. lagerbolag, förenklingar i reglerna om ställande av säkerhet i samband med skalbolagsdeklaration och förändring av gränsbelopp avseende 3:12-reglerna. Eftersom reglerna om kapitalvinstberäkning på handelsbolagsandelar systematiskt utnyttjats för omfattande skatteupplägg som inneburit stora skattebortfall, välkomnar regeringens förslag om förändrade underprisregler för handelsbolag och begränsning i rätten till avdrag för lagerandelar i byggnadsrörelse och förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn. Vi tar slutlig ställning i samband med att propositioner överlämnats till . Regeringen föreslår att nivån på schablonbeloppet i förenklingsregeln höjs från två till två och ett halvt inkomstbasbelopp samt att löneuttagskravet i löneunderlagsregeln sänks. När det gäller 3:12-reglerna, som under aktivt har medverkat till att reformera, bl.a. införandet av schablonregeln, välkomnar vi naturligtvis alla försök till förenklingar av 3:12-regler, men precis som vi påpekar i en separat motion om företagsskattefrågor måste det ursprungliga syftet, att förhindra att tjänsteinkomster omvandlas till kapitalinkomster, finnas kvar. avser därför att återkomma i samband med att propositioner lämnas till . tror inte att det är nödvändigt med stora skattesänkningar för att förbättra företagens situation, men vi anser att vissa förbättringar och justeringar är nödvändiga. Vi vill också framhålla vikten av att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Som vi redovisat tidigare anser vi att det är mer angeläget med olika åtgärder som i första hand riktar sig till mindre företag än att sänka nivån på bolagsskatten. Bland angelägna åtgärder inom skattesystemet anser vi att stödet till forskning och utveckling ska utökas genom en skattereduktion som riktar sig till små och medelstora företag. Satsningarna blir avgörande för att ta till vara och vidareutveckla kompetens inför bl.a. miljö- och energiomställningen. Anslaget till Forska och väx bör kompletteras med en möjlighet till skattereduktion för forskningssatsningar. Stödet ska avse högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Alla företag med upp till 250 anställda ska omfattas. Den här typen av system är vanligt i andra länder. Vårt grannland har ett sådant system . För att underlätta för småföretag att nyanställa vill vi sänka arbetsgivaravgifterna. Vi vill ha ett riktat stöd till s.k. soloföretag om en nyanställning görs. Vi vill dessutom genomföra en bredare sänkning av arbetsgivaravgifterna som fördelas på så sätt att det får störst betydelse för mindre företag. Företagares trygghet inom socialförsäkringssystemet måste garanteras. Vi vill dessutom minska småföretagens sjuklönekostnader. 2007 tog regeringen bort arbetsgivarnas medfinansieringsansvar, men det räcker inte. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro är genomsnittet, kan kostnaderna i samband med sjukfrånvaro innebära stora problem i det enskilda företaget. Vi föreslår att sjuklönekostnaden slopas i företag med upp till tio anställda. Företagen avlastas ekonomiskt som risken för utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Det globala klimatet hotas av människans utsläpp av växthusgaser. Framför allt förbränningen av fossila energislag olja, kol och naturgas medför att halten av klimatgaserna ökar. Trafiksektorn, som genom utsläpp av koldioxid bidrar till växthusgaserna, är det enda samhällsområde i den icke-handlande sektorn där utsläppen ökat kraftigt och där prognosen visar fortsatt kraftig ökning. För att vända denna trend krävs en rad åtgärder. , som konstaterar att regeringen har få förslag på området, anser att nedanstående åtgärder bör genomföras i syfte att uppnå målet att ska minska sina utsläpp i förhållande till nivå. Skatten på diesel bör höjas med och ytterligare , som fordonsskatten för personbilar och tung trafik bör sänkas. Avsikten är att styra mot ett högre pris på den rörliga transportkostnaden och ett lägre på den fasta. Beskattningen av bensin och diesel bör bli mer likställd än vad är fallet. Dieselskatten är lägre än bensinskatten, som fordonsskatten för dieselfordon är högre, detta trots att det är svårt att entydigt hävda att det ena drivmedlet är bättre än det andra. föreslår att bensinskatten höjs med och ytterligare med syfte att i större utsträckning få över trafiken på vägarna till ekologiskt mer hållbara färdsätt. För att delvis kompensera boende i glesbygd bör fordonsskatten sänkas för dessa. vill även avsevärt öka utbudet av kollektivtrafik i glesbygd, genom ett riktat statligt stöd som på årsbasis motsvarar . som höjd dieselskatt är en åtgärd för att minska miljöbelastningen leder skattehöjningen till försämrade möjligheter att bedriva kollektivtrafik. Busstrafiken bör inte belastas med dessa ökade drivmedelskostnader och bör genom ett restitutionsförfarande ges ersättning för dessa. höjdes fordonsskatten för bussar från till . Det är inte rimligt att bussar ska påföras så hög fordonsskatt med tanke på att tåg och flyg är skattebefriade. Kollektivtrafiken måste stimuleras och vi vill därför sänka fordonsskatten för tunga bussar till nivån före höjningen. Lastbilstransporterna står för den största delen av trafikökningen på vägarna. För att motverka ytterligare ökning av den tunga trafiken och stimulera till bränsleeffektivare fordon föreslår att en kilometerskatt för tunga fordon införs. har medverkat till att det gjorts en omläggning från viktbaserad till koldioxidbaserad fordonsskatt. Fordonsskatten bör emellertid vara ännu mer miljöinriktad. Därför föreslår vi en koldioxiddifferentierad fordonsskatt. Den fiskala basskatten på i den nu gällande fordonsskatten bör avskaffas, och koldioxidkomponenten i stället höjas från /g CO2 till /g CO2. Det skulle betyda att bilar med låga utsläpp av koldioxid gynnas, medan mer bränsleslukande bilar får en höjd skatt. Vidare bör det utredas om det är möjligt att införa en koldioxidbaserad fordonsskatt även för de äldre bilarna. Generellt har den uppfattningen att det är mer kostnadseffektivt att använda statliga medel till att stimulera en övergång till förnybara drivmedel än att subventionera t.ex. miljöbilar. Det finns emellertid ett område som utifrån ett ekologiskt perspektiv skulle vara betydelsefullt att subventionera. Det gäller efterkonvertering av äldre bilar så att även de kan använda etanol. En statlig subvention om bör ges till den som efterkonverterar sin bensinbil till etanol. Subventionen dras av mot fordonsskatten. Vi föreslår att en miljöbaserad försäljningsskatt på nya personbilar införs. Syftet med skatten är att tydliggöra livscykelkostnaden, som den uppmuntrar till köp av mer miljövänliga alternativ. förespråkade trängselskattens införande i och anser att sådan skatt bör vara möjlig även i andra städer i landet. Eftersom en kommun inte själv kan införa en trängselskatt bör kommuner ges möjlighet att införa trängselskatt genom avtal med regeringen. Eftersom det råder viss oklarhet om kan delegera till kommuner att införa trängselavgifter eller om det måste till en ändring i grundlagen bör regeringen utreda hur det egentligen förhåller sig med detta. föreslår att en klimatskatt införs på inrikesflyget. Skatten bör bestå i en schabloniserad start- och landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. anser att fritidsbåtar bör betala för den kostnad som de medför vad gäller sjöräddning, haverier, miljöpåverkan osv. En båtskatt bör därför införas på fritidsbåtar. En sådan skatt kan finansiera dels fritidsbåtarnas andel av infrastrukturkostnaderna, dels en sänkning av skatten på alkylatbensin med en krona per liter. Regeringen bör därför ta fram ett lagförslag till båtskatt som kan gälla . En miljöskatt bör tas ut på fluorerade gaser. Om skatten införs kan utsläppen reduceras med koldioxidekvivalenter enligt Klimatberedningen. Skatten är tänkt att tas ut vid import av en fluorerad gas eller import av en produkt som innehåller gas. Huvuddelen av utsläppen av växthusgaser från industrin omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Dock omfattas inte företag med små utsläpp. Även om utsläppen är små per anläggning är de samlade utsläppen inte obetydliga. Analyser gjorda av och visar att en minskad nedsättning av koldioxidskatten så att skatten höjs från till /kg koldioxid skulle påverka utsläppen mycket i förhållande till förslagets kostnad. Mot bakgrund av detta föreslår att en sådan nedsättning av koldioxidskatten införs. På motsvarande sätt föreslår vi att nedsättningen av koldioxidskatten på eldningsolja och diesel inom jordbruket och övriga areella näringar bör minskas så att skattenivån höjs /kg koldioxid. Boskapssektorn bidrar med av de globala utsläppen av växthusgaser, vilket är mer än transporterna globalt ger upphov till. Animaliska produkter kräver dessutom mycket mer energiåtgång än vegetabilier. föreslår därför att en handlingsplan för minskad köttkonsumtion upprättas. Åtgärder i handlingsplanen kan vara en miljöavgift på de vegetabilier som används till att föda upp djur inom köttproduktionen samt ökad information om köttkonsumtionens miljöeffekter. Som ett led i att minska jordbrukets påverkan för övergödningen av haven bör en höjning av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel göras . När det gäller koldioxidskatten för den handlande sektorn föreslog regeringen i budgetpropositionen för en stegvis nedtrappning. Vi ställde oss då bakom det första steget men förordade sedan en kontrollstation , innan ytterligare beslut fattas om nedsättning av koldioxidskatten. En viktig orsak är osäkerheten kring hur systemet med utsläppsrättigheter fungerar. Denna inställning vidhålls. Vi motsätter oss de planerade förändringarna av möjligheten att få F-skattsedel eftersom förändringarna inte behövs samt dessutom riskerar att sudda ut gränsen mellan arbetstagare och egenföretagare. Regeringens s.k. nystartsjobb som innebär sänkta sociala avgifter är mycket dyrt och har dålig träffsäkerhet. Vi vill i stället införa riktade arbetsmarknadspolitiska stöd till grupper som står långt bort från arbetsmarknaden. Det handlar bl.a. om anställningsstöd för unga som varit arbetslösa , långtidssjukskrivna, plusjobb för långtidsarbetslösa och anställningsstöd för nyanlända. Stödåtgärderna bör lämnas i form av kreditering på skattekonto. Vidare föreslår vi en satsning på jobb i den offentliga sektorn. Det rör sig om ett riktat sysselsättningsstöd med full lönekompensation till kommuner och landsting som nyanställer personal inom sjukvården, skolan och barn- och äldreomsorgen. Kompensationen lämnas som kreditering på skattekonto. går staten miste om i uteblivna skatteinkomster. Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. För företag som vill vara seriösa blir skattefusk och svartarbete ett gissel eftersom man inte kan konkurrera på lika villkor. För att komma till rätta med problemet krävs tydlig lagstiftning och en rad åtgärder som ger myndigheter större befogenheter. Vi vill lyfta fram det förtjänstfulla arbete som fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer inom byggbranschen gjort för att motverka fusk. I vår motion lägger vi fram en rad åtgärdsförslag. vill också understryka vikten av att ha ett skattesystem som är likformigt där man undviker undantag och gränsdragningar. Det blir lätt en grogrund för fusk och ökar dessutom krångelfaktorn. Med det anförda föreslår jag att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Följaktligen tillstyrks motionerna Fi271 yrkandena 69 och 13 av m.fl. (v), Fi285 yrkandena 1, 2 och 524 av m.fl. (v) och Fi302 yrkandena 119, 22, 27, 28 och 3045 av m.fl. (v). Jag står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi271. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Regeringen har genomfört en lång rad skatteförslag som inte bara resulterar i en orättvis fördelningsprofil utan också medför fler undantag och gränsdragningar när ska tillämpa de nya reglerna. För har det inneburit många nytillkomna arbetsuppgifter och en ökad arbetsbelastning. Det krävs också ökade resurser för att kunna bekämpa det skattefusk som kommer av ekonomisk brottslighet och/eller finns på det internationella området, och som utgör en betydande del av skattefelet. Den här typen av fusk sker ofta genom invecklade transaktioner och komplicerade juridiska upplägg. utredningar blir därför omfattande och tidskrävande. För att ska få mer resurser till arbete på de områden som här tagits upp föreslår vi att anslaget till ökas med under 20092011 utöver de pengar som regeringen tillför myndigheten i budgetpropositionen. ekonomi har försämrats drastiskt, och enligt uppgift kommer myndigheten att varsla ca 150 personer. Orsaken sägs vara att man missbedömt kostnaderna i samband med att man skildes från . verksamhet är central för att bl.a. driva in skulder, upprätthålla en god betalningsvilja och kunna arbeta förebyggande. För att förhindra uppsägningar och för att säkerställa de mål med verksamheten som framgår av budgetpropositionen , krävs att anslaget till ökas med under 20092011. föreslår också ett nytt anslag till för att bygga upp en verksamhet med statliga saneringslån för människor som är överskuldsatta. Varför en sådan verksamhet behövs, och hur den bör utformas, tas upp i särskilda motion om utgiftsområde 3 (mot. 2008/09:Sk313). Skattefrågor i budgetpropositionen (mp) () anför: Skattepolitiken är grundläggande. Den påverkar i stor utsträckning människors privatekonomi. är den ett viktigt politiskt styrmedel som påverkar människors och företags beteenden. menar att det behövs en radikal skattepolitik som syftar till att ge människor ökad frihet, större rättvisa och drivkrafter att medverka till ett hållbart samhälle. Skattepolitiken måste i större utsträckning än anpassas efter de utmaningar som samhället står inför. Den mycket snäva syn på skattepolitiken som regeringen stått för, där det överordnade målet tycks vara att sänka skattetrycket, avvisar vi. menar att skattepolitiken i större utsträckning behöver användas för att klara klimat- och miljömål. Offensiva miljöskatter är beprövade och har visat goda resultat. Skatteväxlingen som genomfördes i under förra mandatperioden lyfts fram internationellt som ett föredöme. Höjningen av miljöskatterna som då beslutades av omfattade för de kommande tio åren. Vi anser att det kommer att behövas klimat- och energirelaterade skattehöjningar i minst denna storleksordning . Pengarna som genereras behövs för satsningar på ny energiteknik, utbyggnad av klimatvänlig infrastruktur såsom järnväg och kollektivtrafik, forskning och utveckling och klimatanpassning av bostäder. Investeringar som gör att vi klarar klimatmålen som ekonomin kan utvecklas och nya jobb skapas. förslag om kraftigt höjda klimat- och energiskatter innebär att vi inte anser att kraftigt höjda inkomstskatter är vare sig nödvändiga eller möjliga. Vår ambition är att vanliga löntagare med inkomster inte bör få någon inkomstskattehöjning. är skatter ett viktigt sätt att omfördela resurser i samhället. Med våra förslag ökar rättvisan i skattesystemet påtagligt jämfört med den politik som regeringen för. På avgörande punkter har vi dock stora invändningar mot regeringens skattepolitik. Vi har motsatt oss införandet av jobbskatteavdraget, omläggningen av fastighetsskatten och avskaffandet av förmögenhetsskatten. På det sätt och i det sammanhang som regeringen gjorde dessa tre stora förändringar kunde vi inte acceptera dem. Reformerna har sammantaget lett till stora skattesänkningar för grupper med relativt höga inkomster. Trots att vi sagt nej till dessa förändringar anser vi dock inte att det helt går att backa tillbaka dem. Det går inte att förändra skattesystem en gång . Däremot menar vi att justeringar behöver göras som leder till en mer rättvis fördelning av skatteuttaget. Vårt viktigaste argument för att inte höja inkomstskatterna för vanliga löntagare är att det behövs relativt stora klimat- och energiskattehöjningar . Ekonomiska styrmedel som koldioxidskatten är ett effektivt sätt att minska utsläppen. Vi menar att har goda möjligheter att både klara klimatmålen och skapa jobb och ekonomisk utveckling . Men för att klara det behövs effektiva verktyg, såsom klimat- och energiskatter. Vi tror att det finns en stark opinion för kraftfulla åtgärder där samhällets resurser inriktas på detta mål. Att i det läget kraftigt höja både klimatskatterna och inkomstskatten ser vi inte som en framkomlig väg. Snarare riskerar det att minska människors beredskap till omställning. På grund av att regeringens skattepolitik inte har varit förenlig med vad vi menar är en sund skattepolitik anser vi att det finns behov av en större översyn av skattesystemet. Delar som behöver finnas med i en sådan översyn är bl.a. fastighetsskatten och kapitalbeskattningen, inkomstbeskattningen av olika typer av arbetsinkomst, miljö- och klimatskatter samt energiskatter. Vi föreslår att en bred parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att ta fram underlag för en sådan skatteöversyn. verkar för en mer rättvis fördelning av samhällets resurser och föreslår därför en större reform av jobbskatteavdraget. Reformen innebär att jobbskatteavdraget trappas av vid inkomster . Vi säger också nej till regeringens förslag om en höjning av den nedre skiktgränsen vid uttag av statlig inkomstskatt utöver den höjning som sker till följd av uppräkning. Avtrappningen av jobbskatteavdraget innebär att jobbskatteavdraget minskar proportionellt ned till en nivå där underlaget för jobbskatteavdraget och grundavdraget är lika stort och där det därmed inte utgår någon skattereduktion. Marginalskatten på inkomster ökar något till följd av vårt förslag. Vår bedömning är emellertid att inkomsteffekten av höjd skatt och substitutionseffekten till följd av något högre marginalskatt på inkomster i huvudsak tar ut varandra. Vårt förslag bygger på det faktum att om jobbskatteavdraget har några positiva utbudseffekter så är det i de lägre inkomstklasserna. Enligt SNS konjunkturrapport kan jobbskatteavdraget ge ökat arbetsutbud för de med låga inkomster. För de med medelinkomster ökar arbetsutbudet något, medan det för höginkomsttagare faktiskt minskar något. Införandet av jobbskatteavdraget har inneburit en skillnad mellan beskattningen av lön och andra ersättningar.