yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — räknas emellertid som ett förnybart bränsle i direktiv /177/EG om främjande av el från förnybara energikällor och mot den bakgrunden berättigar fr.o.m. även el som producerats från torv i kraftvärmeverk till elcertifikat. Användningen av torv för energiändamål är varken belagd med koldioxidskatt eller energiskatt. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning (yttr. 2007/08:SkU1y s. 52) att torv, vid en slopad eller nedsatt koldioxidskatt för den handlande sektorn, skulle komma att förlora en del av sin konkurrensfördel i den sektorn. Utskottet anser därmed att torv även i fortsättningen ska vara skattebefriad och avstyrker motion Fi272 yrkande 22. Beskattning av bränslen i den handlande sektorn Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att införa en kontrollstation inför det andra planerade steget av skattesänkningen på bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter samt yrkande om att koldioxidskatten för den handlande sektorn höjs till den nivå skatten hade före sänkningen . Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). inleddes den första perioden av systemet för handel med utsläppsrätter inom EU. Handel med utsläppsrätter är en del i de internationella ansträngningarna att minska och begränsa utsläppen av växthusgaser i enlighet med åtaganden i Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar. De grundläggande reglerna om handelssystemet finns i det s.k. handelsdirektivet. EU knyter det europeiska handelssystemet till Kyotoprotokollets regelverk och mekanismer genom det s.k. länkdirektivet. Handelsdirektivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter (jfr prop. 2004/05:18). Den procentuella skattenedsättningen för bränslen som förbrukas i industri- och kraftvärmeanläggningar inom handelssystemet ökades . Motsvarande nedsättning gjordes beträffande bränsle som förbrukas i övriga värmeanläggningar inom handelssystemet. Nämnda skattesänkningar utgör det första steget i de skattelättnader som aviserades i budgetpropositionen . Genom ändringen minskades skattebelastningen från tidigare av den generella koldioxidskattenivån till (prop. 2007/08:121, bet. 2007/08:SkU27). Det andra planerade steget innebär ändringar av beskattningen som resulterar i att den koldioxidskatt för bränslen som förbrukas i industri- och kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet tas ut med belopp som motsvarar av koldioxidskattenivå. Även övriga värmeanläggningar inom handelssystemet bör ges en motsvarande ökning av skattenedsättningen, uttryckt i procentenheter. De skattejusteringar som blir följden av det andra steget i skatteomläggningen kommer enligt regeringen att behandlas senare i särskild ordning inför det aviserade ikraftträdandet (prop. 2007/08:1 volym 1 s. 122). I motion Fi302 yrkande 41 av m.fl. anförs att ställde sig bakom det av regeringen i budgetpropositionen framlagda förslaget om det första steget i nedtrappningen av koldioxidskatten för den handlande sektorn. När det gällde den vidare nedsättningen ansåg motionärerna, mot bakgrund av osäkerheterna kring utsläppshandelssystemet, att det borde finnas en kontrollstation 2009 innan ytterligare beslut fattas. Motionärerna vidhåller detta yrkande. I motion Fi272 yrkande 7 (delvis) av m.fl. anförs att motionärerna vidhåller sin tidigare framförda ståndpunkt att det var fel att sänka koldioxidskatten för den handlande sektorn. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning (senast i bet. 2007/08:SkU27 s. 6), att det för en effektiv miljöstyrning är angeläget med en samordning mellan olika styrmedel i miljöpolitiken, t.ex. mellan skatt och utsläppshandel. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi302 yrkande 41 om att införa en kontrollstation inför det planerade andra steget av skattesänkningen samt motion Fi272 yrkande 7 (delvis). Skatten på diesel och bensin Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att höja skatten på diesel med och ytterligare 2010, samt att sänka fordonsskatten. Utskottet avstyrker även motionsyrkanden om att höja bensinskatten med 2009 och ytterligare samt att sänka fordonsskatten för boende i glesbygd. Jämför avvikande meningarna 1 (s) och 2 (v). Enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi beskattas bränslen med tre olika punktskatter energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt. Energiskatten är utformad på grundval av såväl energi- och miljöpolitiska som statsfinansiella skäl. Koldioxidskatten på bränslen är en miljörelaterad skatt, som införts av miljöskäl och syftar till att minska utsläppen av koldioxid. höjdes energiskatten på diesel i miljöklasserna 1 och 2 med per liter. Avsikten med höjningen var att minska bränsleförbrukningen inom transportsektorn. För att inte förändra skattevillkoren för dieselpersonbilar jämfört med bensinpersonbilar sänktes fordonsskatten för dieselpersonbilar. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om höjd energiskatt på diesel och anförde att när det gällde miljöstyrning inom trafiksektorn vidhöll utskottet sin tidigare ståndpunkt (senast yttr. 2007/08:SkU1y) att en styrning av bränsleförbrukningen via skatten på drivmedel är att föredra framför en styrning via fordonsskatten, eftersom fordonsskatten är oberoende av körsträckan (bet. 2007/08:SkU17, rskr. 2007/08:99). Klimatberedningen har avlämnat betänkandet Svensk klimatpolitik (SOU 2008:24). Enligt beredningen behöver en betydande minskning av koldioxidutsläppen i åstadkommas genom att bensin och diesel ökar i pris . Beredningen bedömer därför att skatten på bensin och diesel behöver höjas till en nivå som motsvarar en prisökning på per liter jämfört med nuvarande prisnivåer. Vid en höjning av skatten behöver hänsyn tas till de negativa fördelningseffekter som kan uppstå. Klimatberedningens förslag bereds inom . Inom EU pågår arbetet med en översyn av energiskattedirektivet (2003/96/EG). Energiskattedirektivet har en central roll för att bistå medlemsstaterna med tydliga verktyg för att nå uppsatta mål på miljöområdet. Kommissionen kan väntas lämna förslag om ändring av energidirektivet . Av Socialdemokraternas förslag (motion Fi270) framgår att de anser att energiskatten på diesel i miljöklass 3 ska höjas. I motion Fi302 yrkande 27 av m.fl. och motion Fi285 yrkande 1 av m.fl. (v) föreslås att skatten på diesel höjs med 2009 och ytterligare 2010, som fordonsskatten sänks. Sänkningen av fordonsskatten bör avse både personbilar och tung trafik. Syftet med den föreslagna förändringen är att styra utvecklingen mot ett högre pris på den rörliga transportkostnaden och ett lägre pris på den fasta. I ovan nämnda motioner, yrkande 28 och yrkande 2, föreslås att bensinskatten höjs med och ytterligare . Syftet med den föreslagna höjningen är att få över trafik från vägar till ekologiskt hållbara färdsätt. Vidare bör fordonsskatten sänkas för boende i glesbygd. Utskottet ser positivt på regeringens arbete med att utveckla effektiva ekonomiska styrmedel för att nå miljö- och klimatmålen. I likhet med regeringen anser utskottet att klimatfrågan är särskilt angelägen. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom vare sig höjda diesel- eller bensinskatter. Resultatet av regeringens beredningsarbete bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena i motionerna Fi302 och Fi285 om höjda skatter på diesel och bensin. När det gäller yrkandet om sänkt fordonsskatt för boende i glesbygd höjdes avdraget för resor med egen bil till och från arbete för alla från till och per mil (prop. 2007/08:11, bet. 2007/08:SkU17). Som skäl för denna höjning angavs bl.a. att skattskyldiga i glesbygdsregionerna är beroende av bilen för att kunna ta sig mellan bostad och arbetsplats utan orimligt långa restider. Höjningen av reseavdraget avsåg vidare att kompensera för de höjda skatterna på drivmedel. Utskottet har tidigare (bet. 2007/08:SkU21 s. 18) avstyrkt motionsyrkanden om sänkt fordonsskatt för boende i glesbygd med motiveringen att det avdrag för boende i glesbygd som finns i vägtrafikskattelagen (2006:227) innebär att medborgare och företag med ökade kostnader till följd av långa transportavstånd får en skattesubvention. Utskottet ansåg inte att det var motiverat att införa ytterligare subventioner för den aktuella gruppen. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därmed motionsyrkandena i motionerna Fi302 och Fi285 om sänkt fordonsskatt för boende i glesbygd. Skatt på fritidsbåtar och alkylatbensin Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att införa båtskatt och sänka skatten på alkylatbensin. Jämför avvikande mening 2 (v). I motion Fi302 yrkande 37 av m.fl. (v) och motion Fi285 yrkande 18 av m.fl. (v) föreslås att en skatt för fritidsbåtar införs som skatten på alkylatbensin sänks. Syftet med båtskatten ska vara att finansiera dels fritidsbåtarnas andel av infrastrukturkostnaderna, dels sänkningen av skatten på alkylatbensin. Frågan om en databas över fritidsbåtar har inom ramen för en utredning om förarbevis utretts i på tjänstemannanivå. Vid regeringsskiftet ändrades emellertid direktiven och utredningen kom att bara avse behörighetsbevis. Utskottet konstaterar att båtskatt förutsätter båtregister. Som utskottet tidigare konstaterat (senast i bet. 2007/08:SkU21 s. 29) är frågorna om båtregister och båtskatt inte aktuella. Beträffande skatten på alkylatbensin vidhåller utskottet sin tidigare inställning att skatten på alkylatbensin, som redan beskattas lägre än annan bensin, inte ska sänkas ytterligare (bet. 2007/08:SkU17 s. 15). Med det anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet aktuella motionsyrkanden. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att göra fordonsskatten mera koldioxiddifferentierad, att en koldioxidbaserad fordonsskatt för äldre bilar ska utredas samt att staten ska stimulera efterkonvertering av gamla bilar. Jämför avvikande mening 2 (v). gäller den nya vägtrafikskattelagen (2006:227) och lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt (prop. 2005/06:65, bet. 2005/06:SkU15, rskr. 2005/06:167). Lagarna ersätter fordonsskattelagen (1988:327) och lagen (1976:339) om saluvagnsskatt. I syfte att öka miljöstyrningen har fordonsskatten för personbilar lagts om till att vara baserad på koldioxidutsläpp i stället för vikt (detta gäller fr.o.m. ). Övergångsvis finns även den viktbaserade fordonsskatten kvar. Den koldioxidbaserade fordonsskatten består av ett fiskalt grundbelopp (/år) och ett koldioxidbelopp. Koldioxidbeloppet är per gram koldioxidutsläpp överstigande som en bil släpper ut per kilometer vid blandad körning. Koldioxidbeloppet är lägre för fordon som kan drivas med alternativa drivmedel. sänktes fordonsskatten för dieselpersonbilar. För dieselbilar som blivit skattepliktiga före utgången av ska summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,3. För dieselbilar som blivit skattepliktiga ska summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,15. I motion Fi302 yrkande 32 av m.fl. och motion Fi285 yrkande 8 av m.fl. (v) föreslås att fordonsskatten ska göras mer koldioxiddifferentierad. Den fiskala basskatten på bör enligt motionärerna avskaffas och i stället ska koldioxidkomponenten höjas från /g CO2 till /g CO2. Förändringen innebär att bilar med låga utsläpp av koldioxid gynnas, medan mer bränsleslukande bilar får en höjd skatt. I nämnda motioner (yrkandena 33 och 10) föreslås även att staten bör stimulera efterkonvertering av gamla bilar, så att även dessa kan drivas med etanol. En statlig subvention bör därför införas genom en minskning av fordonsskatten. I motion Fi285 yrkande 9 av m.fl. (v) föreslås att det ska utredas om det är möjligt att införa en koldioxidbaserad fordonsskatt för äldre bilar. Utskottet anser att den nya fordonsskatten, som fr.o.m. är baserad på koldioxidutsläpp i stället för vikt, stimulerar till att välja bränsleeffektiva fordon och att den därmed bidrar till att uppfylla de klimatpolitiska målen. Utskottet anser att den nuvarande fordonsskatten är väl avvägd och avstyrker därmed motionerna Fi302 och Fi285 i dessa delar. Den koldioxidbaserad fordonsskatten omfattar inte äldre fordon. Äldre fordon beskattas fortfarande efter vikt. Som utskottet tidigare anfört (2007/08:SkU21 s. 22 f.) skulle det innebära alltför stora kostnader och arbete att uppskatta koldioxidutsläppen för äldre personbilar för att även dessa skulle beskattas enligt det nya systemet. Utskottet avstyrker därmed motion Fi285 yrkande 9. Genom en ändring i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen som trätt i kraft har efterkonvertering av gamla bilar möjliggjorts. I samband med riksdagsbehandlingen av den föreslagna lagändringen avstyrkte trafikutskottet ett motionsyrkande om att ekonomiskt stöd ska lämnas till efterkonvertering av fordon för drift med alternativa bränslen. betonade i stället vikten av att den äldre bilparken ersätts med moderna och miljöklassade fordon. Enligt trafikutskottet skulle ett system med ekonomiskt stöd till efterkonvertering fördröja en sådan förnyelse av bilparken som den skulle innebära en tyngande administration (2007/08:TU4). instämmer i denna bedömning och avstyrker därmed motionerna Fi302 yrkande 33 och Fi285 yrkande 10. Kollektivtrafik drivmedelsskatter och fordonsskatter Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att busstrafiken inte bör belastas med höjda drivmedelsskatter och att fordonsskatten för tunga bussar ska sänkas till den nivå som gällde före den höjning som gjordes . Jämför avvikande mening 2 (v). I motion Fi302 yrkande 30 av m.fl. och motion Fi285 yrkande 5 av m.fl. föreslås att busstrafiken inte ska belastas med höjda drivmedelsskatter. I motion Fi302 yrkande 31 och motion Fi 285 yrkande 6 föreslås att fordonsskatten för tunga bussar ska sänkas till den nivå som gällde före den höjning som gjordes . Förslaget innebär att skatten bör sänkas från till . Kollektivtrafiken konkurrerar med personbilstransporter. Som regeringen anförde i samband med förslaget om höjd energiskatt på diesel är bränsleåtgången per person vid busstransport betydligt lägre, vilket torde innebära att denna konkurrensfördel kvarstår (prop. 2007/08:11 s. 42). Utskottet instämmer i denna bedömning och ser inte skäl för ändring vad gäller drivmedelsbeskattningen för kollektivtrafik. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi302 yrkande 30 och Fi285 yrkande 5. Utskottet ser inte heller något skäl för att sänka fordonsskatten för tunga bussar. I samband med behandlingen av regeringens förslag om bl.a. sänkning av fordonsskatten för dieselpersonbilar avstyrkte utskottet motionsyrkandena om sänkt fordonsskatt avseende bl.a. dieseldriven tung trafik. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därmed motionsyrkanden om sänkt fordonsskatt för tunga bussar. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om kilometerskatt för tunga fordon. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). I betänkandet Skatt på väg (SOU 2004:63) föreslog att ett svenskt kilometerskattesystem för tunga lastfordon under vissa förutsättningar skulle införas. I propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160) gjorde regeringen bedömningen att en kilometerskatt för tunga lastbilar kan hjälpa till att nå en hållbar utveckling, bl.a. genom att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen. () och () har haft regeringens uppdrag att analysera konsekvenserna av en svensk kilometerskatt. och lämnade rapporten för lastbilar Effekter på näringar och regioner till regeringen. Regeringen har uppdragit åt att, i samarbete med ITPS, komplettera den tidigare rapporten. En komplettering av rapporten har inkommit. Rapporterna har sänts ut på remiss och huvuddelen av remissvaren har inkommit. Kommissionen har lämnat förslag (KOM(2008) 436) till ändring av det s.k. Eurovinjettdirektivet (1999/62/EG). I faktapromemoria (2007/08:FPM136) angående det nämnda förslaget till direktiv anges att kommissionens förslag även har betydelse för förutsättningarna att införa en distansbaserad vägavgift (kilometerskatt) i . Regeringen bedömer att nuvarande direktiv ger utrymme för att införa en differentierad marginalkostnadsbaserad kilometerskatt i , givet att vägtrafikens marginalkostnader beräknas till en nivå under den infrastrukturfinansierade avgiftsnivå som direktivet tillåter. Förslaget innebär att utrymmet att utforma en sådan skatt blir snävare. blir högre avgiftsnivåer tillåtna. Socialdemokraterna anser (mot. 2007/08:Fi270) att en kilometerskatt för tunga lastbilstransporter ska övervägas. En rätt genomförd kilometerskatt bör öka effektiviteten i transportsystemet och därmed minska slitage, buller samt utsläpp av partiklar, kväveoxider, svaveldioxid och koldioxid. Ett införande av kilometerskatt bör kombineras med satsningar på att bygga ut kapaciteten för godstransporter på järnväg. Särskild hänsyn bör tas till transporter inom skogsnäringen som saknar alternativ till transport på väg. I motion Fi285 yrkande 7 av m.fl. föreslås att ett system med kilometerskatt för tunga fordon införs och träder i kraft . I motion Fi272 yrkande 19 av m.fl. föreslås att regeringen utreder och återkommer med lagförslag om en avståndsbaserad kilometerskatt på lastbilar som kan träda i kraft . I snitt bör skatten vara per mil, men den bör differentieras eller återföras på ett sådant sätt att konkurrensen inte snedvrids för företag i norra . Enligt det s.k. Eurovinjettdirektivet är det möjligt att ta ut kilometerskatt. Utskottet anser emellertid att näringslivets tillgänglighet och konkurrenskraft på den globala marknaden i hög grad är relaterad till ett väl fungerande transportsystem. De miljömässiga effekterna av ett kilometerskattesystem måste därför analyseras i relation till framför allt de nordliga regionernas konkurrenskraft och näringsliv. Utskottet konstaterar att frågan om kilometerskatt bereds inom . I avvaktan på resultatet av nämnda beredning avstyrker utskottet motion Fi285 yrkande 7 och motion Fi272 yrkande 19. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om klimatskatt på flyg, att frågan om en koldioxidskatt ska fortsätta att utredas och att det i avvaktan på resultatet av utredningen ska införas en tillfällig flygskatt. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). har lagt fram ett förslag om att inkludera luftfarten i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det föreslås att flygtrafik mellan flygplatser inom EU ska omfattas och att alla flygplan som ankommer till eller avgår från ska omfattas . Tilldelningen av utsläppsrätter ska enligt förslaget harmoniseras på EU-nivå (se fakta-pm 2006/07:FPM43). antog ett yttrande angående direktivet. nådde en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt beträffande direktivet. har röstat ja till en överenskommelse med rådet om flygets införlivande i utsläppshandelssystemet. Överenskommelsen innebär bl.a. att flyget inkluderas i EU:s utsläppshandelssystem. Detta gäller såväl flyg inom EU som till och från EU. Den totala tilldelningen av utsläppsrätter till flygsektorn kommer att vara av medelutsläppen 20042006. Den årliga tilldelningen av utsläppsrätter till flygsektorn reduceras därefter till av medelutsläppen 20042006 för perioden 20132020. Den senare nivån kan komma att ändras. kommer av utsläppsrätterna att fördelas genom auktionering. Samma nivå, , kommer fortsatt att gälla om inte nivån ändras inom ramen för den allmänna översynen av utsläppshandelsdirektivet. Huvudregeln i energiskattedirektivet är att yrkesmässigt använt flygbränsle ska vara skattefritt, medan flygbränslet ska beskattas när det används för privat ändamål. har tidigare haft ett undantag från direktivens regler om beskattning av flygbränsle, som används för privat nöjesflygning. Detta undantag upphörde att gälla . I Beskattning av flygbränsle för privat ändamål (prop. 2007/08:122) lämnade regeringen bl.a. ett förslag till beskattning av flygbränsle för privat bruk. Utskottet tillstyrkte lagförslaget (2007/08:SkU28) som trädde i kraft . I motion Fi302 yrkande 36 av m.fl. föreslår motionärerna att en klimatskatt införs på inrikesflyget. I motion Fi285 yrkande 17 av m.fl. (v) föreslås också att en klimatskatt på inrikes flyg införs och att skatten bör motsvara en kostnad på per start och landning. I motion Fi272 yrkande 18 av m.fl. föreslår att frågan om en koldioxidskatt för flyget ska fortsätta att utredas. I avvaktan på resultatet av denna utredning bör en tillfällig skatt per passagerare införas. Nivån på denna skatt bör bestämmas till enkel resa inrikes och i och för enkel resa utanför . Som framgår ovan pågår arbetet med att infoga luftfarten i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Problemet med flygets miljöpåverkan är således uppmärksammat av regeringen. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det finns anledning att initiera en utredning om utformningen av en koldioxidskatt på flygbränsle eller att införa en klimatskatt eller tillfällig skatt per passagerare på inrikesflyg. Med anledning av det anförda avstyrks motionsyrkandena Fi302 yrkande 36, Fi285 yrkande 17 och Fi272 yrkande 18. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att helt slopa energiskatteavdraget för landbaserad vindkraft samt att sänka avdraget per kWh för havsbaserad vindkraft. Ändringarna ska träda i kraft . Vid behandlingen av statsbudget ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar på energi- och miljöskatteområdet (yttr. 2007/08:SkU1y, rskr. 2007/08:30). Det innebär att den avtrappning av miljöbonusen för vindkraftverk som påbörjades fortsätter. För landbaserad vindkraft sänktes avdraget fr.o.m. per kWh och för havsbaserad vindkraft sänktes avdraget per KWh. Avtrappningen har godkänts vid kommissionens statsstöds- granskning (EUT C223, 10.9.2005, s. 3). Regeringen föreslår att den tidigare inledda avtrappning av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk fortsätter. För landbaserad vindkraft slopas avdraget nu helt och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi och föreslås träda i kraft . Avdraget för havsbaserad vindkraft avses upphöra vid utgången av 2009. Utskottet har inget att erinra mot att avtrappningen av vindkraftens miljöbonus fortsätter i enlighet med kommissionens godkännande och tillstyrker således regeringens förslag. Effektskatt på kärnkraft och fastighetsskatt på vattenkraftsanläggningar Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att effektskatten på kärnkraft och fastighetsskatten på vattenkraft ska höjas. Jämför avvikande meningar 1 (s) och 3 (mp). höjdes skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer till per megawatt och månad. Fastighetsskatten för vattenkraftverk höjdes från till . Tillsammans med den tillfälliga höjningen av skatten under taxeringsåren 20072011 kom fastighetsskatten för vattenkraftverk att uppgå till . Regeringen anförde som skäl för höjningarna bl.a. att senare års ökande elpris inte har motsvarats av ökade produktionskostnader inom kärnkraften och vattenkraften. Systemet med handel med utsläppsrätter har också bidragit till höjda elpriser och har därmed ökat företagens vinster. De bränslen som används för marginalproduktion av el är som regel av fossilt ursprung och därmed belastade med kostnader för utsläppsrätter (prop. 2007/08:11, 2007/08:Sk17, rskr. 2007/08:99). Socialdemokraterna anför (motion Fi270) att skatten på termisk effekt i kärnkraftverk bör höjas 2009 och med 2010. Kraftbolagen har fått stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som kraftigt överstiger produktionskostnaderna. Fastighetsskatten på vattenkraft bör höjas 2009 och 2010.