yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — Utskottets ställningstagande för en fortsatt utbyggnad av skatteavdraget i syfte att bryta utanförskapet och öka den varaktiga sysselsättningen innebär att utskottet överhuvudtaget inte är berett att överväga förslag med den inriktning som motionärerna lägger fram. De utmaningar som står inför måste enligt utskottets mening tas på allvar och målet med en varaktig ökning av antalet arbetade timmar är viktigt. Att få fler i arbete är av stor betydelse för möjligheten att också kunna tillhandahålla en god ekonomisk situation för bland andra sjukskrivna, arbetslösa och pensionärer när ekonomi utsätts för påfrestningar. När det gäller förslaget i motion om en avtrappning av jobbskatteavdraget och förslag om skärpt progressivitet i skatteskalan finns det enligt utskottet mening inte anledning att ens överväga en sådan förändring, detta eftersom förslaget leder till nya marginalskattehöjningar för många medlemmar i , och . I stället bör intentionerna bakom skattereform återställas. Marginalskattehöjningar inverkar negativt på arbetsviljan och motverkar den utveckling som enligt utskottets mening är önskvärd och nödvändig om ska klara att upprätthålla en rättvis, generös och offentligt finansierad välfärd. Motsvarande kritik kan riktas mot de motionärer som motsätter sig en höjning av den nedre brytpunkten. Åtgärden är viktig för stora grupper heltidsarbetande med vanliga inkomster. Regeringens politik för full sysselsättning och en varaktig ökning av antalet arbetade timmar innehåller också åtgärder som syftar till att göra det lättare för arbetsgivare att anställa. En av dessa åtgärder gäller den särskilda löneskatten och innebär att äldre undantas i syfte att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare. I motionerna från och föreslås att detta undantag slopas eftersom alla inte har möjlighet att fortsätta att arbeta efter uppnådda . Enligt utskottets uppfattning är avsikten inte att skapa en förmån för de berörda utan i stället att stimulera till fortsatt deltagande i arbetslivet för att stärka möjligheter att möta de påfrestningar som den demografiska utvecklingen kommer att leda till. Utskottet anser att detta undantag bör behållas. Inte heller i övrigt är utskottet berett att tillstyrka de förslag som läggs fram i de aktuella motionerna. När det gäller skattelättnanden för utländska nyckelpersoner anser utskottet fortfarande att dessa regler bör behållas så länge grannländer bibehåller motsvarande regelverk. Utskottet delar de bedömningar som regeringen redovisar och avstyrker med det anförda de aktuella motionsyrkandena. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att det nuvarande systemet med skattereduktion för hushållstjänster bör förenklas samt utvidgas till att även omfatta tjänster utförda av fysiska personer som inte har F-skattsedel. Ändringarna bör träda i kraft . Utskottet avstyrker motionsförslagen om att skattereduktionen för hushållstjänster ska avskaffas. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete trädde i kraft . I propositionen Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. (prop. 2006/07:94, s. 36) gjorde regeringen bedömningen att det var angeläget att så snabbt som möjligt införa skattelättnaden. Av denna anledning infördes till att börja med ett beprövat system med skattereduktion. Regeringen framhöll dock att det borde tillsättas en utredning för att undersöka möjligheterna att hitta ett enklare system för att subventionera köp av hushållstjänster (prop. 2006/07:94, s. 36). I betänkande Skattelättnader för hushållstjänster (SOU 2008:57) föreslås förenklingar av systemet med skattelättnader för hushållstjänster. Utredningen föreslår att en privatperson som köper en hushållstjänst av någon som innehar F-skattsedel ska kunna komma överens med säljaren om att endast betala halva arbetskostnaden. Säljaren kan därefter begära utbetalning från med resterande belopp. Det säljaren får utbetalat motsvarar köparens skattereduktion vid nuvarande regler. Utredningen föreslår vidare att även en privatperson som köper en hushållstjänst av en fysisk person som inte har F-skattsedel ska kunna tillgodoräknas skattereduktion. I detta fall ska skattereduktion tillgodoräknas med ett belopp som motsvarar de redovisade arbetsgivaravgifterna. Betänkandet har remissbehandlats . Remissutfallet är i huvudsak positivt. Regeringen bedömer att det nuvarande systemet med skattereduktion för hushållstjänster bör förenklas samt utvidgas till att även omfatta tjänster utförda av fysiska personer som inte har F-skattsedel. Ändringarna bör träda i kraft . Regeringen avser att återkomma till med förslag till lagstiftning. I Socialdemokraternas motion Fi270 yrkande 16 av m.fl. föreslår motionärerna att skattereduktionen för hushållstjänster avskaffas. Skattereduktionen för vissa tjänster som utförs i närheten av hemmet är krånglig. Den innebär att man betalar mindre i skatt om man anlitar någon att klippa gräs i den egna trädgården, men inte om samma person beskär ens träd osv. Krånglet är problematiskt i sig, men skapar också utrymme för betydande fusk. Motionärerna anser att det finns betydligt mer angelägna områden och effektivare investeringar för att skapa jobb än att subventionera hushållstjänster. Dessa resurser bör i stället användas för att förbättra och stärka forskningen. Också i motion Fi302 yrkande 9 av m.fl. föreslår motionärerna att skattereduktionen för hushållstjänster avskaffas. De anför att det inte finns något belägg för att skattereduktionen påtagligt skulle ha ökat antalet jobb eller i någon större omfattning ha lett till minskat skatteundandragande. Den är dessutom ett rejält bakslag i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. I motion Fi272 av m.fl. slopas skattereduktionen för hushållstjänster eftersom den har en dålig fördelningspolitisk utformning. Taket på innebär att vissa hushåll kan få en mycket stor skattereduktion jämfört med ett normalt hushålls användning av sådana tjänster. En familj som har en barnflicka anställd på heltid (räknat på i lön) får halva kostnaden () betald av staten. Enligt utskottets mening bidrar skattereduktionen för hushållstjänster till att stärka förutsättningarna för en varaktig ökning av sysselsättningen i . Skattereduktionen gör det möjligt för kvinnor och män att öka sin tid på arbetsmarknaden. skapas en expanderande vit arbetsmarknad på ett område som präglas av svartarbete och otrygghet för den som utför jobben. Grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Fler korttidsutbildade kommer in på arbetsmarknaden och såväl kvinnor som män får ökade möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor. Genom att hushållen marknadsarbetar i större utsträckning, svartjobb omvandlas till vita jobb och sysselsättningen ökar bland grupper med relativt hög arbetslöshet förbättras resursutnyttjandet i ekonomin som fler grupper i samhället stärker sin yrkesposition och ekonomiska situation. har behov av fler arbetade timmar i ekonomin, inte minst med tanke på de demografiska spänningar som kommer att uppstå de närmaste decennierna. Med en varaktigt hög sysselsättning och ett avvecklat utanförskap får vi bättre möjligheter att hantera de påfrestningar som den demografiska utvecklingen kommer att medföra. Om de tjänster som hushållen utför själva eller köper svart kan omvandlas till vitt marknadsarbete bidrar det till en nödvändig förstärkning av såväl sysselsättningen som tillväxten i landet. Reformen med skattereduktion för vissa hushållsnära tjänster måste därför bedömas som även samhällsekonomiskt mycket förmånlig. Utskottet avvisar mot denna bakgrund motionärernas förslag om att skattereduktionen för hushållstjänster ska avskaffas och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. Utskottet delar regeringens bedömning att det nuvarande systemet med skattereduktion för hushållstjänster bör förenklas samt utvidgas till att även omfatta tjänster utförda av fysiska personer som inte har F-skattsedel. Skattereduktion för avgift till a-kassa och fackförening Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om skattereduktion för avgift till a-kassa och fackförening. Jämför avvikande meningarna 1 (s) och 2 (v). Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion skulle ges. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda. Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa avskaffades fr.o.m. . I Socialdemokraternas motioner Fi270 yrkande 11 av m.fl. och A396 yrkande 4 av m.fl. föreslår motionärerna en skattereduktion på av erlagd avgift till a-kassa. Motionärerna anför att jobbskatteavdraget finansierats genom kraftiga höjningarna av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen och att konsekvensen blivit att många lämnat arbetslöshetsförsäkringen och står utan försäkring när arbetslösheten ökar. I motion Fi302 yrkande 8 av m.fl. föreslår motionärerna att skattereduktionerna för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa ska återinföras. Motionärerna anför att den ökade avgiftsfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen har lett till att cirka en halv miljon människor står utanför a-kassan. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som, rätt utformad, ökar flexibiliteten på arbetsmarknaden genom att fler vågar pröva nya arbeten. Det är viktigt att människor som arbetar har ett inkomstrelaterat skydd i händelse av arbetslöshet. Detta är orsaken till att regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att föreslå formerna för en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Utredningen överlämnade sitt delbetänkande Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring (SOU 2008:54) . Delbetänkandet har remissbehandlats och ett 40-tal remissinstanser har inkommit med synpunkter. Utredningen har ännu inte avlämnat sitt slutbetänkande, men i budgetpropositionen klargör regeringen att den inte har för avsikt att gå vidare med det förslag som utredningen avlämnat i delbetänkandet, eftersom den föreslagna lösningen skulle innebära ett alltför tekniskt komplicerat system. Regeringens uppfattning är dock fortsatt att det finns skäl att eftersträva att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. Formerna för hur detta skulle kunna åstadkommas kommer att prövas vidare inom ramen för den aviserade parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att vidta åtgärder i syfte att göra det billigare och enklare att gå med i a-kassa. För att göra arbetslöshetsförsäkringen billigare och för att minska marginaleffekten av att gå från arbetslöshet till sysselsättning sänks arbetslöshetsavgiften med . Den minskade intäkten till arbetslöshetsförsäkringen beräknas uppgå till 2009 och 2 miljarder för vardera 2010 och 2011. kommer alla nya medlemmar (jämfört med dagens 12 månader) att kunna få en ersättning baserad på inkomsten i stället för en grundförsäkring. Det blir även enklare att bli medlem i en a-kassa. Inträdesvillkoret förändras så att kravet på viss arbetad tid tas helt bort med det nya förslaget. Det betyder att den som är föräldraledig, sjuk eller arbetslös kan bli medlem i en a-kassa. Utgiften för det förändrade inträdesvillkoret uppskattas uppgå till 2009 och för vardera 2010 och 2011. Enligt utskottets mening finns det mot den angivna bakgrunden inte anledning att överväga att återinföra de tidigare skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att gränsen för avdrag för kostnad för resor mellan bostad och arbetsplats bör höjas från till . Utskottet avstyrker motionsförslaget om ett tillkännagivande angående reskostnadens karaktär av levnadskostnad. Jämför avvikande mening 2 (v). Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel. För resor mellan bostaden och arbetsplatsen får avdrag göras endast med den del av kostnaden som överstiger . Avdrag kan under vissa förutsättningar göras för kostnader för arbetsresor med egen bil. I sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för resor med såväl egen bil i tjänsten som i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. I de fall en förmånsbil (egen eller lånad) använts för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med och per mil för kostnaden för dieselolja och med och per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och biobaserade bränslen). Avdrag för kostnad för resa mellan bostad och arbetsplats inkluderar inte eventuell omväg eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas på vägen. En sådan kostnad anses utgöra en ej avdragsgill levnadskostnad. Regeringen bedömer att beloppsgränsen för när kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen får dras av bör höjas från till . Ändringen bör träda i kraft . har i en hemställan till (dnr Fi2008/1817) föreslagit att beloppsgränsen av förenklingsskäl höjs till . Förslaget har sin bakgrund i att lokaltrafik har höjt priset för ett 30-dagarskort till och att årskostnaden därmed kommer att överstiga nu gällande beloppsgräns. Enligt regeringens bedömning bör därför en höjning av beloppsgränsen ske. En sådan höjning utgör vidare ett led i finansieringen av de skattesänkningar som regeringen bedömer ska göras. Höjningen motiveras också utifrån att kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen i inte obetydlig grad kan hänföras till privata levnadskostnader, vilka inte bör få dras av vid inkomstberäkningen. I motion Fi302 yrkanden 3 av m.fl. motsätter sig motionärerna inte höjningen men ifrågasätter resonemanget om att kostnader för resor till och från arbetsplatsen i inte obetydlig grad kan hänföras till privata levnadsomkostnader. Motionärerna framhåller att ett avståndsbaserat reseavdrag som syftar till ett mer klimatsmart resande skulle kunna vara ett alternativ till den nuvarande ordningen. Utskottet delar regeringens bedömning att gränsen för avdrag för kostnad för resor mellan bostad och arbetsplats bör höjas från till . När det gäller frågan om den skattemässiga synen på kostnader för resor till och från arbetet brukar dessa betraktas som en privat levnadskostnad och inte som en kostnad för intäkternas förvärvande. Anledningen är att den skattskyldiga själv anses kunna välja sin bostadsort. En konsekvens av detta synsätt är att avdraget för kostnader för resor till och från arbetet betraktas som en skatteutgift och finns med vid redovisningen av dessa (se t.ex. skr. 2007/08:123 Redovisning av skatteutgifter, s. 26). Utskottet ser inte anledning till ett tillkännagivande angående reskostnadernas skatterättsliga karaktär. När det gäller frågan om ett färdmedelsneutralt reseavdrag är utskottet inte berett att tillstyrka en sådan förändring. Med det anförda avstyrker utskottet det aktuella motionsyrkandet. Förmån av fri bil eller cykel Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att fri cykel och fria kollektivtrafikkort ska utgöra skattefria personalvårdsförmåner och om olika omläggningar av beskattningen av förmån av fri bil. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). Bilförmån uppkommer när en skattskyldig för privat bruk i mer än ringa omfattning använder en bil som han eller hon får disponera på grund av anställning eller uppdrag. Bilförmån föreligger även i de fall arbetsgivaren tillhandahåller s.k. leasingbil eller då skattskyldig på grund av anställning, uppdragsförhållande, medlemskap i förening eller liknande kunnat erhålla förmånligt hyresavtal. Med ringa omfattning avses att bilen används vid högst tio tillfällen med en sammanlagd körsträcka på högst . Värdet av fri och delvis fri bil exklusive drivmedel beräknas efter schablon. Särskilda regler gäller vid värdering av bilförmån om förmånen avser en bil som är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja. Om en sådan bils nybilspris är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil som bygger på konventionell teknik, sätts förmånsvärdet ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet. Därefter har en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet införts för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilar. Denna möjlighet har successivt förlängts och gäller numera års taxering (prop. 2005/06:1, bet. fattade beslut om att fordonsskatten för personbilar av modellår eller senare samt för vissa äldre personbilar som uppfyller särskilda miljökrav ska baseras på fordonets koldioxidutsläpp i stället för på dess vikt (prop. 2005/06:65, bet. 2005/06:SkU15). Vid samma tillfälle avslog ett yrkande om att införa en koldioxidrelaterad registreringsskatt för personbilar. Den nya koldioxidbaserade fordonsskatten gäller fr.o.m. . Förmån av fri cykel ska tas upp till marknadsvärde. Fritt garage eller fri uppställningsplats vid arbetsplats avseende förmånsbil beskattas inte särskilt. Förmån av fri parkering i anslutning till arbetsplatsen för anställd med egen bil är i princip en skattepliktig förmån. Har den anställde dispositionsrätt till en särskild parkeringsplats blir han eller hon beskattad för denna oavsett om bilen står där eller inte. Den som inte har en egen parkeringsplats blir beskattad för förmånen de dagar bilen står parkerad där. Förmånen värderas enligt bestämmelserna i 61 kap. 2 § IL till det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han eller hon själv skaffat sig garaget eller uppställningsplatsen (dvs. till marknadsvärdet). Utgångspunkten vid värderingen av parkeringsförmån är således priset för jämförbar parkeringsplats belägen i närheten av arbetsplatsen. Om den egna bilen används i tjänsten i betydande omfattning, kan dock parkeringsförmånen vara helt eller delvis skattefri. Det åligger arbetsgivaren att lämna kontrolluppgift för förmån av fri parkering för anställdas egna bilar. innehåller arbetsgivarnas kontrolluppgift en särskild ruta för detta. Syftet är närmast att påminna om skyldigheten att redovisa en sådan förmån. Om parkeringsförmånen är skattepliktig, måste arbetsgivaren göra skatteavdrag på förmånen. Arbetsgivaravgift ska betalas på förmånsvärdet. I motioner Fi302 yrkande 35 av m.fl. och Fi285 yrkandena 12, 15 och 16 av m.fl. föreslår motionärerna att arbetsgivaravgiften och förmånsbeskattningen ska slopas i de fall där arbetsgivare köper en cykel till den anställde för maximalt . Detta i syfte att få arbetsgivare att stimulera sin personal att i stället för bil ta cykel till arbetsplatsen. Vidare föreslås att en utredning tillsätts i syfte att skattebefria kollektivtrafikkort som löneförmån. Motionärerna anför att bilen är norm för beskattning och planering av resor och transporter. En förändring av skattestyrmedlet så att det blir mer färdmedelsneutralt skulle ge bättre möjligheter för personer att välja kollektivtrafiken som färdsätt, och därmed för biltrafikens skadliga miljöpåverkan att minska. Motionärerna föreslår också att värdet av förmån av fri bil ska kopplas till bilarnas koldioxidutsläpp och att förmån av fri parkering av sådana bilar ska beskattas som parkeringsförmån. I motion Fi272 av m.fl. föreslår motionärerna att arbetsgivaren ska kunna erbjuda fri cykel till ett värde av maximalt (inklusive service) utan att betala skatt på detta värde. Syftet med nedsättningen är att stimulera ökat cyklande vilket både leder till lägre klimatutsläpp och bättre folkhälsa. Motionärerna föreslår vidare att beskattningen av förmånsbilar ska utgå från bilens koldioxidutsläpp och att kraven ska skärpas successivt. Dagens nedsättning av förmånsskatten för etanolbilar och 40 för biogas bilar ligger kvar. Drivmedelsförmån bör värderas till två gånger bränslepriset. Förmån av fri parkering för förmånsbil bör beskattas på samma sätt som parkeringsförmån för egen bil. Utskottet är inte berett att tillskapa ett skatteundantag som syftar till att cyklar eller kollektivtrafikkort ska kunna erhållas som en skattefri löneförmån. Ett sådant undantag leder till gränsdragnings- och kontrollproblem och kan kritiseras från fördelningspolitisk synpunkt eftersom det är en levnadskostnad som skattesubventioneras. Det är inte rimligt att anställda ska få sina levnadskostnader subventionerade som andra grupper lämnas utanför. När det gäller förmånsbeskattningens miljöstyrande effekter framgår det ovan att de regler som gäller vid värdering av bilförmån är anpassade för att underlätta introduktion av miljöbilar och att det finns en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet som löper års taxering. Utskottet anser inte att det finns anledning att nu begära en översyn av reglerna i syfte att ytterligare öka miljöstyrningen på detta område. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om slopade tidsgränser för avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Jämför avvikande mening 2 (v). Bestämmelserna om avdrag för dubbel bosättning förändrades i syfte att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden samt bidra till att förstärka möjligheterna till regional utveckling. Förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning förtydligades och förenklades genom att vissa villkor slopades. Avdrag medges härefter om vissa objektiva förutsättningar är för handen, nämligen när en skattskyldig på grund av sitt arbete har flyttat till en ny bostadsort och en bostad för den skattskyldige, dennes make, sambo eller familj har behållits på den tidigare bostadsorten. Tidsgränserna för avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning förlängdes. Tidsgränsen för alla avdragsberättigade förlängdes till . För gifta och sambor får avdrag göras även om den dubbla bosättningen föranleds av makens eller sambons förvärvsverksamhet. I sådana fall får avdrag göras under sammanlagt längst . Om synnerliga skäl föreligger ska dock avdrag kunna ges . Avdraget för ökade utgifter för måltider och småutgifter vid tillfälligt arbete och dubbel bosättning begränsades genom att sådana utgifter bara får dras av under (prop. 2007/08:24, bet. 2007/08:SkU12). I motion Fi302 yrkande 7 av m.fl. föreslår motionärerna att tidsgränserna för avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning ska slopas för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden men också för att ge människor möjlighet att i större utsträckning bo kvar i utflyttningsbygder. Förändringen bör ske med början . Utskottet har medverkat till att avdraget för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning förändrats i syfte att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden samt bidra till att förstärka möjligheterna till regional utveckling.