yttr · GV05KU3y · 2008-04-17 00:00:00 — 2007/08:KU3 Verksamheten i Europeiska unionen Verksamheten i Europeiska unionen har beslutat bereda tillfälle att avge yttrande över regeringens skrivelse 2007/08:85 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte motioner i de delar som berör beredningsområde. yttrar sig dels över skrivelsen i de delar som berör utskottets beredningsområde, dels över motion 2007/08:U12 (mp) yrkandena 10, 11, 13 och 14, som berör beredningsområde och som väckts med anledning av skrivelsen, dels över de motioner som utskottet överlämnar till utrikesutskottet tillsammans med yttrandet. lämnar tillsammans med yttrandet över motionerna 2007/08:K203 (s), 2007/08:K210 (m), 2007/08:K217 (s), 2007/08:K234 (v) yrkandena 1 och 2, 2007/08:K242 (c), 2007/08:K302 (kd) yrkande 2, 2007/08:K355 (s), 2007/08:K364 (mp) yrkandena 14, 2007/08:K393 (c) och 2007/08:U353 (s) yrkandena 3, 7 och 8, som väckts under den allmänna motionstiden . Regeringen överlämnade skrivelse 2007/08:85 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Ärendet består för del av denna skrivelse samt ett antal motionsyrkanden. I enlighet med 10 kap. 6 § regeringsformen ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen (EU). I 10 kap. 1 § riksdagsordningen erinras om innehållet i bestämmelsen i regeringsformen. Vidare ska regeringen redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för samt lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen till . Utskotten ska enligt 10 kap. 3 § riksdagsordningen följa arbetet i Europeiska unionen inom sina beredningsområden (jfr 4 kap. 46 §§ riksdagsordningen med tillhörande tilläggsbestämmelser). Vidare ska regeringen överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. ska enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen behandla de grönböcker och vitböcker som ska tillställas enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, ska behandlas på samma sätt. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 § riksdagsordningen tillämplig. Utskotten ska inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet ska redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen . Skrivelsen behandlar övergripande Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Skrivelsen inleds med ett övergripande avsnitt om samarbetet i Europeiska unionen som ett svenskt och europeiskt intresse. Där uttalas bl.a. att regeringen ska vara en aktiv och konstruktiv kraft i Europeiska unionen samt att EU-samarbetet lett fram till en rad betydelsefulla resultat. Som exempel på resultat nämns att en slutlig enighet om reformfördragets (benämnt Lissabonfördraget) utformning nåddes vid regeringskonferensens möte på stats- och regeringschefsnivå . I skrivelsen anför regeringen bl.a. att EU genom Lissabonfördraget kan arbeta effektivare och bli modernare, mer demokratiskt och tydligare för medborgarna. Unionen blir både öppnare och mer effektiv. Regeringen anser att Lissabonfördraget innebär ett viktigt steg framåt för och . Nedan redovisas frågor som aktualiserats i utskottet. Utöver de bedömningar som utskottet lämnar nedan anser utskottet inte att skrivelsen i sig föranleder något uttalande av utskottet. Rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet Ett förslag till rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet lades fram av kommissionen med förslag på bestämmelser om rasistiska och främlingsfientliga straffbara handlingar, påföljder och om rasistiska och främlingsfientliga motiv till andra brott. I skrivelsen anges att en politisk överenskommelse, med parlamentariska förbehåll från bl.a. , nåddes . Enligt uppgifter från kom ett förnyat yttrande från . I skrivelsen anges vidare att rambeslutet bör kunna antas . överlade i enlighet med 10 kap. 3 § riksdagsordningen regeringen med . Utskottet konstaterade att det fanns stöd för regeringens position inför de fortsatta förhandlingarna, som utskottet underströk sin tveksamhet för det fall förslaget till rambeslut skulle leda till att urskuldande, förnekande eller förringande av exempelvis Förintelsen ska kunna lagföras som hets mot folkgrupp även om gärningen inte innebär hot eller missaktning. Av artikel 7 i rambeslutet, som det blev utformat, framgår att det inte ska medföra krav på att medlemsstaterna ska vidta åtgärder som står i strid med grundläggande principer som rör förenings- samt tryck- och yttrandefrihet. lyfte regeringen sin parlamentariska reservation och beslutade om antagande för del av rambeslutet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (Ju2008/3200/L5). Regeringens tidigare reservation mot den politiska överenskommelsen grundade sig på ett behov av att utreda om svensk rätt i alla delar uppfyller rambeslutets krav. Av regeringens samråd med framgår att någon godkännandeproposition inte kommer att framläggas eftersom svensk rätt uppfyller rambeslutets krav (jfr stenografiska uppteckningar 2006/07:23). Rambeslutet om bekämpning av terrorism EU har lagt ökad kraft på arbetet mot terrorism. Den övergripande EU-strategi mot terrorism som antog har legat till grund för EU:s arbete . Arbetet har främst varit inriktat på genomförande av existerande strategier och handlingsplaner, framför allt när det gäller skydd av kritisk infrastruktur, skydd mot attacker av alla slags kemiska vapen och åtgärder för att motverka att det i uppstår parallella, radikala samhällen. Kommissionären för rättsliga och inrikes frågor har arbetat fram ett förslag till åtgärdspaket för arbetet mot terrorism. Paketet innehåller bl.a. ett förslag till rambeslut om bekämpande av terrorism och åtgärder mot terroristers missbruk av Internet för informationsspridning. I regeringens skrivelse anges att förslaget till ändring av rambeslut om bekämpande av terrorism huvudsakligen syftar till att nationella bestämmelser om offentlig uppmaning till terrorism, rekrytering till terrorism och utbildning för terrorism ska harmoniseras så att sådana handlingar även när de begåtts genom användande av Internet blir straffbara i EU. Syftet är också att säkerställa att de regler om påföljder, ansvar för juridiska personer, behörighet och åtal som enligt det nu gällande rambeslutet ska tillämpas på brott med anknytning till terroristverksamhet också ska gälla för dessa gärningstyper. Rambeslutet ska enligt regeringen förhandlas i rådsarbetsgruppen materiell straffrätt . överlade i enlighet med 10 kap. 3 § riksdagsordningen regeringen, företrädd av justitieministern och medföljande tjänstemän, med bl.a. . När det gäller rambeslutets förhållande till svensk grundlag anfördes såsom svensk ståndpunkt följande: I många fall täcks åtagandena i förslaget av befintlig svensk straffrätt. De nya brottstyperna avser dock handlingar som kan innefatta utövande av grundlagsfästa rättigheter såsom tryckfrihet respektive yttrande- och föreningsfrihet. I tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) finns ett särskilt straffrättsligt ansvarssystem. För att ska kunna acceptera förslaget krävs att det införs undantag för fall som omfattas av den särskilda regleringen i TF och YGL. Vid regeringens överläggning med utskottet lämnade regeringen ett förtydligande om vad som avses med att det för del skulle krävas undantag. För att en gärning som omfattas av ändringsförslaget och som begås genom grundlagsskyddat medium ska vara straffbar enligt svenska regler krävs att den är straffbar både enligt TF:s eller YGL:s och bestämmelser. Vidare ska t.ex. bestämmelserna om ensamansvar tillämpas i . Det kan för del behövas undantag motsvarande det som finns i rambeslutet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet. Utskottet konstaterade efter genomförd överläggning att det fanns stöd för regeringens position inför de fortsatta förhandlingarna och framhöll vikten av att värna bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen i syfte att rambeslutet inte ska komma i konflikt med dessa. Medier och elektroniska kommunikationer Inom kultur- och medieområdet nåddes en överenskommelse avseende översynen av direktivet TV utan gränser, och genom ett nytt direktiv, och rådets direktiv /65/EG av revideras TV-direktivet. Direktivets namn ändras så att beteckningen blir direktiv om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet). Direktivet trädde i kraft och ska vara genomfört nationellt . Genom detta införs nya regler för produktplacering, tillgänglighet för funktionshindrade och för rätten till korta utdrag från evenemang av stort allmänintresse där exklusiva rättigheter tilldelats. Direktivets grundläggande regel för vilken medlemsstat som ska reglera en gränsöverskridande sändning, den s.k. sändarlandsprincipen, behålls. Den utvecklas dock genom införandet av ett krav på samarbete mellan medlemsstater i fall där en sändning från en medlemsstat riktas direkt till en annan. I AV-direktivets kapitel IIa artikel 3e.1.g framgår att audiovisuella kommersiella meddelanden inte får orsaka minderåriga fysisk eller moralisk skada. Därför får de inte direkt uppmana minderåriga att köpa eller hyra en produkt eller tjänst genom att utnyttja deras oerfarenhet eller godtrogenhet, direkt uppmuntra dem att övertala sina föräldrar eller någon annan att köpa de varor eller tjänster som ingår i reklamen, utnyttja det speciella förtroende som minderåriga hyser för föräldrar, lärare eller andra personer, eller utan skäl visa minderåriga i farliga situationer. Vidare anges i skrivelsen att kommissionen i meddelandet om mobil-tv identifierade (KOM (2007) 409) tre huvudområden av betydelse för mobil-tv med rundradioteknik: teknik och standarder, reglering, särskilt tillståndsfrågor och tillgång till harmoniserat frekvensutrymme. Information om AV-direktivet lämnades av statssekreteraren och tjänstemän från till (prot. 2006/07:21). I regeringens budgetproposition (prop. 2007/08:1 utg.omr. 17) angavs såvitt avsåg förhandlingsresultatet av TV-direktivets revidering att regeringen bedömde att förhandlingarna hade lett till ett resultat som kunde välkomnas. hade önskat att de gemensamma europeiska reglerna för reklam riktad till barn och för alkohol skulle ha utformats mera restriktivt. I propositionen anförs att en sammanvägd bedömning dock är att svenska synpunkter har fått genomslag i förhandlingarna och att resultatet från svensk utgångspunkt är tillfredsställande. Enligt 7 kap. 4 § radio- och TV-lagen (1996:844) gäller att reklam i en tv-sändning inte får syfta till att fånga uppmärksamheten hos barn . I ett tidigare betänkande (bet. 2002/03:KU25) har utskottet uttalat att det utgick från att regeringen skulle verka med fortsatt kraft för att regler om reklam riktade till barn skulle införas i ett reviderat tv-direktiv. har tidigare framfört synpunkter till kommissionen angående reklam riktad till barn samt en uppmaning till kommissionen att granska den s.k. sändarlandsprincipen (jfr yttr. 2003/04:KU4y s. 2). har avgett ett utlåtande (bet. 2007/08:KU23) om mobil-tv till vilket hänvisas. tillämpar , rådet och kommissionen förordningen (1049/2001) om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I regeringens skrivelse nämns bl.a. att , i behandlingen av de enskilda utlämnandeärendena som rådet beslutar i, alltsedan antagandet av de nya reglerna har agerat för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av bestämmelserna i förordningen. Enligt regeringen har fortsatt att hålla en konsekvent linje i de diskussioner av mer principiell natur som tidigare förts i rådet, bl.a. i frågan om hur sekretessbestämmelsen till skydd för rättslig rådgivning ska tolkas, och röstat emot majoriteten samt begärt att röstresultatet ska offentliggöras i de fall vi har en avvikande rättslig uppfattning. Regeringen anger i skrivelsen att den tendens mot en kontinuerligt utökad handlingsoffentlighet som varit tydlig nu börjar mattas av, men att detta ska ses mot bakgrund av de resultat som har uppnåtts i detta hänseende, dvs. att handlingsoffentligheten inom EU numera har en väsentligt större omfattning än vad som var fallet vid öppenhetsförordningens införande. I skrivelsen anges att en översyn av öppenhetsförordningen inleddes genom att kommissionen lade fram en grönbok om allmänhetens tillgång till institutionernas handlingar. innehöll förslag på möjliga förbättringar av förordningen samt praktiska åtgärder för att förbättra möjligheterna att få tillgång till institutionernas handlingar. Dessutom ställdes ett antal frågor om den gällande ordningen och om behovet av eventuella förbättringar. Ett konsultationsförfarande som var öppet för allmänheten pågick fram till . Kommissionen har bedömt att förslag till ändringar i förordningen bör kunna lämnas . Det övergripande målet för i de kommande förhandlingarna är att samtliga ändringar i förordningen ska syfta till att öka allmänhetens möjligheter till insyn och att översynen inte ska innehålla några moment som kan uppfattas som ett steg tillbaka för öppenheten. Såvitt avser behandlingen av mål vid och dess förstainstansrätt med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar anges i skrivelsen att alla mål bevakas kontinuerligt av regeringen. Vidare anges bl.a. att regeringen har fortsatt att agera i de mål där har intervenerat . Ett av dessa mål (C-64/05P, Internationaler Tierschutz Fonds (IFAW) GmbH mot Europeiska gemenskapernas kommission) har dessutom avgjorts slutligt genom dom . I domen slog domstolen, i enlighet med talan i målet, fast att en medlemsstat inte har någon oinskränkt vetorätt i fråga om handlingar som härrör från medlemsstaten och som innehas av en institution. En vägran att lämna ut en sådan handling måste ha stöd i öppenhetsförordningen. har även intervenerat i ytterligare ett antal mål som rör allmänhetens tillgång till handlingar (jfr skr. 2007/08:85 s. 277278). begärde nationella domstolar förhandsavgörande från i ca 200 fall. Av dessa kom 6 från svenska domstolar. Den yttrade sig skriftligen i 15 mål om förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i 9 sådana mål. avgav ett utlåtande (bet. 2006/07:KU23) med anledning av grönboken , där utskottet ansåg att det fortsatta arbetet med reformering av öppenhetsförordningen bör syfta till att förstärka en ökad transparens i EU och säkerställa allmänhetens tillgång till handlingar från Europeiska gemenskapens institutioner. Enligt uppgifter från kommer ett förslag till ändringar i förordningen tidigast . I sitt utlåtande kring kommissionens grönbok om allmänhetens tillgång till handlingar från Europeiska gemenskapens institutioner KOM (2007) 185 betonade vikten av att artikel 4.5 i öppenhetsförordningen skulle tolkas så att någon oinskränkt vetorätt i fråga om handlingar som härrör från en medlemsstat inte skulle vara möjlig. Med utgångspunkt i tidigare bedömningar som utskottet gjort av öppenhetsförordningen (yttr. 2000/01:KU3y) och särskilt förordningens artikel 4.5 framhöll utskottet i sitt uttalande att det var kritiskt till bestämmelsen om att sekretessen är bunden till vad som anges som förtrolig information av de enskilda medlemsstaterna. Enligt utskottets utlåtande gällde att en begärd konfidentialitet inte kan ses som ett självständigt sekretesskyddsintresse; det skulle strida mot offentlighetsprincipens grunder (bet. 2006/07:KU23 s. 13). Ovan har redovisats utskottets bedömning vid överläggningar och i utlåtanden. Utskottet redovisar inte nu någon annan bedömning. Fortsatta överläggningar enligt 10 kap. 3 § riksdagsordningen kommer att hållas när så är påkallat. Utskottet förutser att sådana överläggningar kommer att vara påkallade särskilt i fråga om bl.a. öppenhetsförordningen. Nedan behandlas de motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen och som ligger inom beredningsområden samt de motionsyrkandena som överlämnas till utrikeutskottet i samband med yttrande över skrivelsen. I motion 2007/08:U12 av m.fl. (mp) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att en svensk folkomröstning ska hållas om . m.fl. (v) begär i motion 2007/08:K234 yrkandena 1 och 2 dels ett tillkännagivande till regeringen om att den nuvarande inte kan anses ha mandat att fatta beslut om att ratificera Lissabonfördraget, utan vägledning av en föregående folkomröstning, dels ett tillkännagivande till regeringen om behovet av utrymme för beredning av en folkomröstning om Lissabonfördraget. () begär i motion 2007/08:K302 yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en folkomröstning om Lissabonfördraget. I motion 2007/08:K364 av och () yrkandena 1 och 4 begärs dels ett tillkännagivande till regeringen om en förnyad folkomröstning om svenskt medlemskap i unionen, dels ett tillkännagivande till regeringen att utlysa en folkomröstning om Lissabonfördraget. har i tidigare sammanhang redogjort för regeringsformens regler om folkomröstning. Utskottet behandlade frågor om folkomröstningsinstitutet som sådant och särskilda frågor om grundlagsändring och folkomröstning i sitt betänkande 2003/04:KU9 Författningsfrågor. Utskottet har även i sitt betänkande 2006/07:KU14 EU-frågor behandlat regler för folkomröstning samt för överlåtelse av beslutanderätt till EU. Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet behandlade i betänkande 2006/07:KUU1, utifrån skrivelse 2006/07:85 (avsnitt 4 i berörd del), aspekter på frågan om ett fördrag för EU vilka är av central betydelse för agerande under det möte i som skulle komma att äga rum och vid de politiska förlopp som kunde komma att följa därefter. Utskottet uttalade då bl.a. att resultatet av en framtida regeringskonferens kan bli ett nytt ändringsfördrag, vilket skulle vara att betrakta som en folkrättslig överenskommelse. Vidare betonade utskottet att för att ska kunna tillträda ett sådant ändringsfördrag måste de konstitutionella förutsättningarna för detta vara uppfyllda. Det innebär, enligt regeringsformen, att resultatet av en regeringskonferens underställs prövning genom att regeringen förelägger en proposition med förslag om att dels godkänna fördraget, dels anta nödvändiga ändringar i den svenska lagstiftningen. I betänkandet fanns en reservation (v, mp). Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet behandlade även i betänkande 2003/04:KUU1 motioner om folkomröstning om det fördrag som den dåvarande regeringskonferensen skulle utmynna i. Utskottet ansåg då att frågan om en folkomröstning om det framtida fördraget borde prövas av den riksdag som har att ta slutlig ställning till fördraget. Allmänt sett ville dock utskottet erinra om att Europeiska unionen förblir ett i grunden mellanstatligt samarbete där varje stats godkännande krävs för att förändra EU:s kompetens på ett område. Utskottet erinrade bl.a. om att utan föregående folkomröstning haft att pröva om Amsterdamfördraget och skulle godkännas för svenskt vidkommande. Utskottet erinrade om att den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och att den svenska traditionen lägger stor vikt vid de allmänna valen och vid det aktiva folkrörelsearbetet mellan valen. Utskottet erinrade vidare bl.a. om att beslut om överlåtelse av beslutanderätt inom ramen för samarbete i Europeiska unionen kräver stöd av minst tre fjärdedelar av de röstande riksdagsledamöterna eller beslut i samma ordning som vid stiftande av grundlag, dvs. beslut med enkel majoritet före och efter ett riksdagsval. Sammanfattningsvis fann det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet ingen anledning att ställa sig bakom dåvarande motionsyrkanden om folkomröstning, utan de avstyrktes. Både och behandlade frågor om folkomröstning om svenskt medlemskap i samt yrkanden om initiativ till debatt om EU:s framtid (bet. 2005/06:KU23 och bet. 2006/07:KU14). Utskottet ansåg då att det inte fanns skäl att föregripa resultatet av de processer som skulle föregå mötet mellan stats- och regeringscheferna . I regeringens promemoria Ds 2007:48 Lissabonfördraget anges bl.a. att det ankommer på att godkänna Lissabonfördraget och att det enligt vad som framgår i promemorian finns goda skäl för att bör tillträda fördraget (Ds 2007:48 s. 62). vill erinra om vad som sagts och återgivits ovan bl.a. om att den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick. är enligt utskottets uppfattning väl skickad att ta ställning i de frågor som nya fördrag och fördragsändringar kan ge upphov till. Utskottet anser inte att det nu finns anledning att besluta om folkomröstning om Lissabonfördraget och avstyrker därmed motionerna 2007/08:U12 yrkande 11, 2007/08:K234 yrkandena 1 och 2, 2007/08:K302 yrkande 2 samt 2007/08:K364 yrkande 4. Utskottet avstyrker också yrkandet om folkomröstning om medlemskapet i Europeiska unionen i motion 2007/08:K364 yrkande 1. Öppenhet och insyn inom EU m.fl. (mp) begär i motion 2007/08:U12 yrkande 10 ett tillkännagivande för regeringen om att regeringen ska arbeta för en ökad öppenhet och insyn inom EU. I motionen anförs bl.a. att det inte är acceptabelt att inte har tillgång till de handlingar som regeringen skickar till övriga medlemsländer, inklusive s.k. non-papers. I motionen begärs även genom yrkandena 13 och 14 dels ett tillkännagivande för regeringen om behovet av ett mer aktivt agerande från regeringens sida för att åtgärda bristen av handlingar på svenska till , dels ett tillkännagivande för regeringen om behovet av att kommande skrivelser tydligare bör ange vilka avvikande politiska åsikter man fört fram vid ministerrådsmöten och resultaten av dessa förhandlingar. I motion 2007/08:K217 begär och () ett tillkännagivande för regeringen om behovet av ökad demokratisk insyn i Europeiska unionens arbetsgrupper. Enligt motionärerna bör ministerrådets arbetsgrupper rapportera sitt arbete till berörda utskott i . I motion 2007/08:U353 av m.fl. (s) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att den verkar för en ökad öppenhet och insyn i EU. Motionärerna anför bl.a. att beslutsunderlag, förhandlingsprocesser och utvärderingar måste göras tillgängliga för medborgarna samt att har en lång tradition på detta område och måste bidra med erfarenheter och metoder för att ytterligare öppna EU för insyn. I regeringens skrivelse 2007/08:85 anges bl.a. att , rådet och kommissionen tillämpar förordningen (1049/2001) om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I ingressen till förordningen anges under punkt 10 att , rådet och kommissionen för att öka öppenheten i institutionernas arbete bör bevilja tillgång såväl till handlingar som upprättats av institutionerna själva som till sådana de mottagit. I anslutning till detta hänvisas dock till att en medlemsstat enligt förklaring nr 35 som fogats till slutakten till Amsterdamfördraget kan begära att kommissionen eller rådet inte vidarebefordrar en handling som härrör från den staten till tredje part utan att medlemsstaten har lämnat sitt medgivande. I punkt 11 slås det fast att institutionernas samtliga handlingar i princip bör göras tillgängliga för allmänheten. Vissa allmänna och privata intressen bör emellertid skyddas genom undantagsbestämmelser.