yttr · GV05TU1y · 2008-03-05 00:00:00 — 2007/08:TU1 Budgetreform för ett i förändring Budgetreform för ett i förändring har berett bl.a. trafikutskottet tillfälle att yttra sig över Europeiska kommissionens meddelande SEK(2007)1188 Budgetreform för ett i förändring Dokument för offentligt samråd inför budgetöversynen 2008/09. behandlar de delar av ärendet som berör utskottets båda politikområden Transportpolitik respektive IT, elektroniska kommunikationer och post. tar mot denna bakgrund i yttrandet upp i huvudsak följande frågor: Utgångspunkter för budgetinsatser inom beredningsområdet. Klimatfrågans betydelse för transportsektorn. Frågan om och i vilka former EU:s medel bör användas för åtgärder inom trafikens infrastruktur. Betydelsen av forskningsinsatser för fortsatt utveckling inom såväl transport- som informations- och kommunikationsområdet. Vikten av principer som transparens, tydlighet, objektivitet och förenkling. Behovet av uppföljning och utvärdering. har i samband med ärendets behandling informerats av företrädare för om nuvarande resurstilldelning från EU:s budget till främst transportområdet. Med utgångspunkt från bl.a. dessa uppgifter redovisas i yttrandet en översiktlig kartläggning över EU:s budget inom trafikutskottets beredningsområde och då särskilt vad gäller medelsanvisningar till trafikens infrastruktur i . I sammanhanget kan vidare nämnas att yttrandet har förberetts inom utskottets arbetsgrupp för EU-frågor. Av det nuvarande interinstitutionella avtalet mellan , rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning följer att kommissionen uppmanas att genomföra en fullständig och omfattande översyn som täcker alla aspekter på EU:s utgifter och lägga fram rapport om detta 20082009. För att förbereda denna rapport presenterade kommissionen meddelandet SEK(2007) 1188 Budgetreform för ett i förändring. Genom meddelandet inleder kommissionen en bred samrådsprocess i EU på nationell, regional och lokal nivå samt på gemenskapsnivå. Samrådet ska pågå fram och kommer att bli en viktig utgångspunkt för kommissionens arbete med budgetöversynen. Kommissionen vill genomföra denna översyn utifrån ett långsiktigt tidsperspektiv för att redan nu åstadkomma en budget som ligger i linje med de långsiktiga utmaningarna för EU-samarbetet. Kommissionen förtydligar att översynen inte kommer att innehålla något konkret förslag till ny budgetram för tiden ; detta blir i stället en uppgift för den nya kommission som tillträder . Kommissionen konstaterar inledningsvis att EU:s budget är stor i absoluta tal (mer än ) men liten om man ser till dess andel av de samlade offentliga utgifterna i EU (). Budgeten har ökat i fasta priser men minskat i förhållande till bruttonationalinkomsten (BNI), detta trots att unionen utvidgats och fått nya uppgifter. Budgeten utgör enligt kommissionen ett viktigt instrument för att förverkliga EU:s politiska mål; den bör utnyttjas och förvaltas så effektivt som möjligt i linje med medborgarnas förväntningar som den kan anpassas för att avspegla förändrade gemensamma prioriteringar. Kommissionen påminner också om betydelsen av andra åtgärder än finansieringsåtgärder för att genomföra EU:s politik, t.ex. lagstiftning, samordning av politik och utbyte av idéer och bästa praxis. Kommissionen erinrar också om att ekonomiskt stöd inom kan utgå i olika former och härröra från olika källor, exempelvis lån och lånegarantier från Europeiska investeringsbanken, samfinansiering med medlemsländerna och privat finansiering. Kommissionen påpekar att EU-politiken förändrats avsevärt och att målet har varit att budgeten ska understödja och avspegla denna utveckling. Till exempel har den gemensamma jordbrukspolitikens andel av de totala utgifterna minskat, medan bl.a. utgifterna för politiken för ekonomisk och social sammanhållning samt tillväxtfrämjande åtgärder ökat i omfattning. Kommissionen framhåller behovet av flexibilitet inom budgeten för att den ska kunna svara mot skiftande politiska omständigheter. Kommissionen identifierar själv följande nya utmaningar som kan påverka utformningen av den framtida EU-budgeten: roll i en situation som utmärks av tilltagande mångfald och förändring i en alltmer komplex global värld. Globaliseringen som drivkraft för vetenskapliga och tekniska framsteg. Omvandlingen till kunskaps- och tjänsteekonomi. Nuvarande födelsetal leder till en förändrad struktur och balans i dagens samhälle. Solidaritet och EU:s engagemang för social rättvisa. Effekterna av klimatförändringen på miljö och samhälle. Klimatförändringen, demografiska förändringar och nya konsumentkrav ger EU-politiken för jordbruk, landsbygd, landsbygdssamhälle och områden en ny dimension. En säker, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning. Den europeiska dimensionen blir allt viktigare när det gäller att garantera medborgarna skydd och säkerhet. Globaliseringen ställer krav på att måste vara närvarande på den globala arenan. Kommissionen understryker att när EU-budgetens medel tas i anspråk måste man kunna visa att detta är det mest effektiva och rimliga sättet att nå resultat. Kommissionen menar vidare att faktorer som avgör om en utgift på EU-nivå ger ett mervärde är att den har en politisk aspekt, ger klara fördelar när det gäller att främja gemensamma intressen jämfört med om åtgärden vidtas på lägre nivå samt att den planeras, administreras och förvaltas på ett ändamålsenligt sätt. Subsidiaritet och proportionalitet är således i kommissionens mening de viktigaste kriterierna för att avgöra mervärdet av en utgift på EU-nivå. Kommissionen slår fast att effektivitet och ändamålsenlighet måste prägla genomförandet av EU:s politik. Kommissionen lyfter i sammanhanget fram följande frågor: Avvägningen mellan att sprida ut stödet på flera olika verksamheter och att koncentrera de disponibla medlen. Avvägningen mellan centraliserad och decentraliserad förvaltning. förvaltas av EU:s medel centralt av kommissionen. av medlen omfattas av delad förvaltning där kommissionen delegerar medelsförvaltningen till medlemsstaterna. Fortsatta förenklingar och stärkta genomförandeinstrument. Kommissionen konstaterar att programmen har omorganiserats i och med starten av innevarande budgetperiod enligt principen ett program, en fond samt att det skapats en bättre avvägning mellan behovet av att göra EU-programmen användarvänliga och kravet på sund ekonomisk förvaltning. Utnyttjande av genomförandeorgan. Behovet av att sörja för fullständig öppenhet, synlighet och ansvarighet i förvaltningen av budgeten. I fråga om budgetens finansiering framhåller kommissionen att de valda finansieringsformerna måste kunna garantera att budgetmedlen räcker till för att genomföra EU:s politik. Viktiga principer för utformningen av finansieringen är ekonomisk effektivitet, stabilitet, enkelhet, synlighet, kostnadseffektivitet, ekonomiskt oberoende och tillräcklighet. Kommissionen anser inte att någon av de nuvarande källorna tillgodoser alla dessa behov fullt ut och är därför öppen för att diskutera finansieringskällorna mot bakgrund av dessa principer. Kommissionen lämnar i meddelandet ett antal frågeställningar som vägledning för det offentliga samrådet: Har EU-budgeten kunnat reagera i tillräcklig utsträckning på skiftande behov? Hur åstadkoms den rätta avvägningen mellan behovet av stabilitet och behovet av flexibilitet inom de fleråriga budgetramarna? En rad nya politiska utmaningar beskrivs i meddelandet. Är det en bra sammanfattning av de viktigaste frågor som EU kommer att stå inför ? Vilka kriterier bör användas för att garantera att principen om europeiskt mervärde tillämpas effektivt? Hur bör de politiska målen bäst komma till uttryck i utgiftsprioriteringarna? Vilka ändringar behövs? Vilken tidshorisont bör gälla för en omorientering? Hur kan budgetgenomförandet bli mera effektivt och ändamålsenligt? Kan öppenheten och ansvarigheten i samband med budgeten förbättras? Kan ökad flexibilitet hjälpa till att ge ett bättre resultat av EU:s utgifter och ökat politiskt gensvar i EU-budgeten? På vilka principer bör budgetens finansiering grundas, och hur bör dessa principer omsättas i systemet för egna medel? Går det att motivera en fortsatt tillämpning av olika korrigeringar? Hur bör förhållandet mellan medborgare, politiska prioriteringar och finansieringen av EU-budgeten utvecklas? (Statsrådsberedningen) har utarbetat en faktapromemoria (2007/08:FPM13 EU:s budgetöversyn 2008/09) med anledning av meddelandet. När det gäller regeringens ståndpunkt anges följande: Utifrån en diskussion om framtida gemensamma prioriteringar och EU:s framtida utmaningar, bör översynen leda till en djupgående reform av EU:s budgetram och en omprioritering mellan utgiftsrubriker. Den framtida budgeten bör grunda sig på subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Särskilt viktigt är att ange utgiftsprioriteringar utifrån en bedömning av vad som ger störst europeiskt mervärde och effektivast resultat. Andra centrala utgångspunkter är budgetrestriktivitet och samstämmighet mellan olika politikområden. Eventuella beslut inom ramen för den särskilda jordbruksöversynen bör bidra till att hålla öppet för ytterligare reformer och utgiftsminskningar i den gemensamma jordbrukspolitiken i den bredare budgetöversynen. Sådana beslut får inte låsa möjligheten till ytterligare reformer i budgetöversynen. Regeringen avser att verka för ett genomskådligt och legitimt inkomstsystem som möjliggör en rättvis bördefördelning mellan medlemsländerna. Regeringen har en hög ambitionsnivå vad gäller genomförandetakt. Vissa reformer bör om möjligt genomföras . Målet att översynen ska leda till genomgripande reformer är dock överordnat behovet av tidigt genomförande. EU:s budget inom trafikutskottets beredningsområde I det följande lämnas vissa uppgifter om medelsanvändningen från EU:s budget inom trafikutskottets beredningsområde. Redovisningen grundas på en rad kommissionsdokument kompletterat med uppgifter inhämtade främst från . Kartläggningen gör inte anspråk på en fullständig redovisning men lämnar uppgifter om de viktigaste åtgärdsprogrammen inom utskottets båda politikområden: Transportpolitik respektive IT, elektroniska kommunikationer och post. EU:s nuvarande finansieringsram (20072013) beslutade , ministerrådet och Europeiska kommissionen om nuvarande finansieringsram för perioden 20072013, det s.k. interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (IIA). Finansieringsramen fastställer tak för hur mycket pengar som EU får avsätta för olika utgiftsområden . Den nuvarande finansieringsramen innehåller följande sex utgiftskategorier, s.k. rubriker: Skydd och förvaltning av naturresurser, Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa, EU som global partner, Detta innebär en minskning jämfört med föregående finansieringsram som innehöll åtta rubriker. Genom att minska antalet rubriker ökades flexibiliteten i systemet och möjligheterna att beakta händelseutvecklingar som inte kunnat förutspås åtskilliga år tidigare. De delar i finansieringsramen som berör trafikutskottets verksamhetsområde finns i den första kategorin Hållbar tillväxt som i sin tur är indelad i två underrubriker: "Rubrik 1a Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning" och "Rubrik 1b Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning". Den nuvarande finanseringsramen är den fjärde i ordningen och uppgår till totalt ca (löpande priser). Dess fördelning per utgiftskategori framgår av diagrammet nedan. Diagram 1 Fördelning av EU:s budget (20072013) per utgiftskategori Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning inbegriper satsningar på forskning och teknisk utveckling, transeuropeiska energi- och trafiknät, utbildning, företagande och konkurrens på den inre marknaden och på den socialpolitiska agendan. Den andra underrubriken, Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, inbegriper den s.k. sammanhållningspolitiken, alltså EU:s åtgärder för att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan regionerna inom unionen. Den nuvarande finansieringsramen innebar ökade satsningar inom framför allt Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. Totalt ökar finansieringen inom underrubriken till 2013 i jämförelse med motsvarande utgiftsområden budget. Finansieringen till den andra underrubriken ökar . Störst är ökningarna till de transeuropeiska nätverken (TEN) som får resursförstärkning . Även EU:s program för miljövänligare godstransportsystem och EU:s forskningsprogram, det s.k. sjunde ramprogrammet, får kraftigt ökade resurser; för dessa ökar resurserna respektive till 2013 i förhållande till föregående program. De enskilda programmen i EU-budgeten av betydelse för trafikutskottets beredningsområde listas i sammanställningen nedan och beskrivs mer utförligt i det följande. Program i EU-budgeten (20072013) som faller inom trafikutskottets beredningsområde Rubrik 1A Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning Transeuropeiska nät (TEN) Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation Rubrik 1B Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning Sjunde ramprogrammet för forskning Rådet och parlamentet beslutade om ett sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (beslut nr 1982/2006/EG) för åren 20072013. Enligt EG-fördraget är EU:s övergripande målsättning på forskningsområdet att främja den vetenskapliga och tekniska grunden för och öka den internationella konkurrenskraften hos industrin i EU. Dessutom ska forskningen understödja den övriga målsättningen inom EU-samarbetet. I detta syfte ska EU som komplement till nationella insatser genomföra program som ska gynna samarbete mellan företag, forskningscentrum och universitet. Liksom är fallet med alla EU-bidrag bygger sjunde ramprogrammet på medfinansiering. Ersättningsnivån för forskning och teknisk utvecklingsverksamhet är normalt , vissa organisationer (t.ex. små och medelstora företag eller offentliga organ utan vinstsyfte) kan dock få , och en del verksamheter (t.ex. nätverksarbete och utbildning) kan få ersättning av de stödberättigade kostnaderna. Den största delen av sjunde ramprogrammet har sin grund i EG-fördraget (bl.a. artikel 166) och tilldelas ca . Ramprogrammet är indelat i flera särskilda program däribland ett gränsöverskridande samarbete kring strategiska teman såsom informations- och kommunikationsteknik, transport (inklusive flygteknik) samt rymdforskning. Temat informations- och kommunikationsteknik (IKT) tilldelas ca över programperioden och syftar till att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft och skapa förutsättningar för att behärska och utforma den framtida utvecklingen av IKT så att det europeiska samhällets och näringslivets krav uppfylls. IKT utgör kärnan i det kunskapsbaserade samhället. Verksamheten ska stärka vetenskapliga och tekniska bas och garantera en ledande ställning inom IKT på global nivå, bidra till att driva på och stimulera innovation och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och förfaranden genom användning av IKT och se till att framsteg inom IKT snabbt omvandlas till fördelar för medborgare, näringsliv, industri och stater. Denna verksamhet ska också bidra till att minska den digitala klyftan och den sociala utslagningen. Temaområdet transport (inklusive flygteknik) tilldelas ca och syftar till att på grundval av tekniska och operativa framsteg och den europeiska transportpolitiken med respekt för miljön och naturresurserna utveckla integrerade, säkrare, miljövänligare och intelligentare alleuropeiska transportsystem till gagn för alla medborgare, samhälle och klimatpolitik. Den konkurrenskraft som den europeiska industrin uppnått på den globala marknaden ska även säkras och utvecklas ytterligare. För temat rymdforskning tilldelas ca . Syftet är att stödja ett europeiskt rymdprogram med inriktning på tillämpningar som global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) till nytta för medborgarna och för den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft. Detta ska bidra till utvecklingen av en europeisk rymdpolitik som kompletterar de insatser som görs av medlemsstaterna och av andra nyckelaktörer, inbegripet (). Inom temat säkerhet som tilldelas ca omfattas bl.a. verksamhet syftande till att analysera och säkra befintliga och framtida offentliga och privata kritiska nätverksuppbyggda infrastrukturer (t.ex. för transport, energi och IKT). Med stöd av artikel 171 i fördraget har kommissionen föreslagit inrättandet av s.k. gemensamma teknikinitiativ (Initiative) för att effektivt genomföra gemenskapens program rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration. I rådets beslut av om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (20072013) (2006/971:EG ) bekräftas att det kan finnas anledning att upprätta långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Dessa initiativ bygger framför allt på arbetet inom europeiska teknikplattformar och omfattar en eller ett litet antal utvalda aspekter av forskningen på det område som initiativet täcker. Initiativen kombinerar investeringar från den privata sektorn och nationella och europeiska allmänna medel, inbegripet bidrag från ramprogrammet för forskning och lånemedel från Europeiska investeringsbanken. Gemensamma teknikinitiativ ska fastställas klart och tydligt på grundval av bl.a. följande kriterier: De befintliga instrumentens oförmåga att uppnå målet. Omfattningen av konsekvenserna för industriell konkurrenskraft och tillväxt. Mervärdet av åtgärder på europeisk nivå. Omfattningen av och tydligheten i definitionen av målet och de förväntade resultat som eftersträvas. Industrins engagemang i fråga om finansiering och resurser. Insatsens betydelse för allmänna politiska mål samt samhällsnyttan. Kapaciteten att dra till sig ytterligare nationellt stöd och och uppbåda medel från industrin. De gemensamma teknikinitiativens inriktning måste definieras tydligt, särskilt när det gäller längden av deltagarnas åtagande, regler för ingående och uppsägning av avtalet, Med tanke på de gemensamma teknikinitiativens särskilda räckvidd och komplexitet kommer stora ansträngningar att göras för att säkerställa att de fungerar på ett öppet sätt och att all tilldelning av gemenskapsmedel genom de gemensamma teknikinitiativen kommer att ske på grundval av ramprogrammets principer om excellens och konkurrens. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas den övergripande samstämmigheten och samordningen mellan gemensamma teknikinitiativ och program och projekt inom samma områden, med iakttagande av de nuvarande förfarandena för deras genomförande, samt åt att säkerställa att deltagandet i projekten står öppet för en lång rad deltagare i hela , särskilt små och medelstora företag. Gemensamma teknikinitiativ diskuteras beträffande bl.a. inbäddade IT-system () och flyg (Clean Sky). Svenska intressen uppskattas ha tagit hem av de totala medlen i det föregående sjätte ramprogrammet som löpte 20022006. Givet landets storlek får detta anses vara tämligen framgångsrikt. I och med utvidgningen av unionen kan det dock bli svårare för att upprätthålla denna procentandel framgent. De transeuropeiska näten (TEN) ska göra det möjligt att binda samman de europeiska regionerna och de nationella näten med hjälp av en modern och effektiv infrastruktur. Den rättsliga grunden för de transeuropeiska näten är avdelning XV i EG-fördraget. Näten omfattar tre verksamhetsområden: de transeuropeiska transportnäten (TEN-T), de transeuropeiska energinäten (TEN-E) samt de transeuropeiska telenäten (, sedermera e-Ten). Gemenskapens insatser ska, inom ramen för öppna och konkurrensutsatta marknader, inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga, driftskompatibilitet samt tillträde till näten. För att förverkliga dessa mål ska gemenskapen fastställa riktlinjer och prioriteringar för projekt av gemensamt intresse samt upprätta allmänna regler för beviljandet av finansiellt stöd från gemenskapen. Riktlinjerna och övriga åtgärder antas av rådet i enlighet med medbeslutandeförfarandet. eTEN-programmet hade som målsättning att påskynda utbyggnaden av elektroniska tjänster av gemensamt intresse inom EU och fungerade som stödprogram för de mål som fastställts i handlingsplanen eEurope 2005 ett informationssamhälle för alla. Programmet gav stöd till lanseringsprojekt liksom till marknadsundersökningar före lanseringen av en ny tjänst (s.k. marknadsvalideringsprojekt) inom sex olika temaområden: e-förvaltning (eGovernment), e-hälsa (eHealth), e-integration (eInclusion), e-lärande (eLearning), tjänster för små och medelstora företag samt e-säkerhet. Programmet lade stark tonvikt på offentliga tjänster, i synnerhet inom områden där bedömdes ha en konkurrensfördel. Programmets årsbudget uppgick till ca . Finansieringen till eTEN upphörde dock och medel har därefter i stället tilldelats IKT-stödprogrammet inom det övergripande ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (se nedan). TEN-T-nätet integrerar nationella infrastrukturnätverk och trafikslag, länkar perifera regioner till och ökar säkerheten och effektiviteten i transportnätet. TEN-T omfattar vägtransport, kombinerade transporter, inre vattenvägar, hamnar och det europeiska järnvägsnätet för höghastighetståg. Hit hör också intelligenta trafikledningssystem samt , det europeiska systemet för satellitbaserad navigering (se mer om nedan). uppgår budgeten för TEN-T till (löpande priser). För att kunna söka medel ur budgeten för TEN-T måste infrastrukturen återfinnas på de kartor som finns i riktlinjerna för TEN-T. Här finns 30 projekt som ansetts ha hög prioritet och varav det stora flertalet ännu är aktuella. Bland dessa finns två som direkt berör : den nordiska triangeln (multimodal korridor KöpenhamnOsloStockholmHelsingfors) samt sjömotorvägar. Öresundsbroförbindelsen inräknas också bland de prioriterade projekten och erhöll i stöd 19952000. I sammanhanget kan nämnas att även kommer att påverkas av Fehmarn Bält-förbindelsen som utgör ett av de största projekten på hela TEN-nätet och föreslås få ett bidrag på . har kommissionen utsett europeiska samordnare för nio av de prioriterade projekten, däribland sjömotorvägar, i syfte att göra det lättare för medlemsstaterna att genomföra dessa på ett samordnat sätt. Medel kan sökas ur TEN-T-budgeten för studier och projekt. Studier kan beviljas medel av de totala kostnaderna. Regelverket för TEN-projekt har ändrats i en riktning som gynnar projekt som är gränsöverskridande framför projekt som löser upp flaskhalsar. Således kan gränsöverskridande projekt nu få i bidrag medan övriga projekt kan få bidrag med maximalt av de totala kostnaderna. Medel till TEN-projekt fördelas i två olika bidragsprocesser: en flerårig (Multiannual Indicative Programme MIP), som avser de prioriterade projekten, och en ettårig (non-MIP). För perioden 20012006 fördelades av TEN-T-budgeten på MIP. fick i storleksordningen från EU för TEN-projekt. MIP är indikativt, dvs. om ett projekt fortskrider snabbare eller långsammare än planerat påverkas den årliga bidragsgivningen. har fått beviljat följande projektbidrag från MIP. Tabell 1 Bidrag till från MIP 2006 Södra och Västra stambanorna Väg E 6 i (trafikledning och trafikinformation) NUP (trafikledningsprojekt inom luftfarten) av budgeten för TEN-T fördelas för projekt som inte ingår i MIP. erhöll i bidrag för ERTMS (europeiska järnvägssignalsystemet) för . Arbetet med ett nytt flerårigt program för perioden 20072013 har avslutats och den sammantagna budgeten för de prioriterade projekten uppgår till . Kommissionen har här bestämt sig för att prioritera gränsöverskridande projekt och miljövänliga transportsätt som inre vattenvägar och järnväg. För projekt som inte ingår i detta program är budgeten . Av dessa belopp utgör bidraget till ca respektive ca , vilket motsvarar respektive av totalbudgeten.