yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — I Socialdemokraternas motion Fi270 yrkande 4 delvis och yrkande 6 delvis av m.fl. föreslås att utgiftsramen för utgiftsområde 3 höjs med , 2010 och 2011. Motionärerna föreslår att tillförs , utöver regeringens föreslagna anslag, för att öka arbetet mot skattefusk. Vidare föreslås ytterligare en anslagsökning till om 2009, 2010 och 2011 för att bekämpa internationell skatteflykt. I motion Fi271 yrkande 8 delvis och yrkande 9 delvis av m.fl. föreslår motionärerna att utgiftsramen för utgiftsområdet höjs med , 2010 och . Enligt motionärerna bör anslag ökas med , 2010 och 2011 för att hantera den ökade arbetsbelastningen och för att bekämpa skattefusk. Dessutom föreslår motionärerna att anslag ökas med , 2010 och 2011 för att förhindra uppsägningar och säkerställa de mål med verksamheten som framgår av budgetpropositionen . Dessutom föreslås ett nytt anslag till för att bygga upp en verksamhet med statliga saneringslån. Regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 3 och de förändringar som föreslås av andra partier framgår av följande tabell: Ramar för utgiftsområde 3 Utskottet kan konstatera att , och på ett positivt sätt bidrar till att i hög grad uppfylla målet för utgiftsområdet. Ytterligare förbättringar har gjorts som inneburit såväl effektiviseringar, bl.a. avseende användningen av e-tjänster, som en positiv resultatutveckling. När det gäller inriktningen på myndigheternas verksamhet ansluter sig utskottet till vad regeringen anfört i propositionen såväl avseende övergripande mål som varje myndighets verksamhetsinriktning och uppgifter. I jämförelse med anvisade medel föreslår regeringen en ökad ram för utgiftsområdet med . anslag tillförs för arbetet med webbtjänsten och för implementering av ny skattelagstiftning. Vidare ökas anslaget med för arbetet med internationell skattekontroll. anslag ökas också med engångsvis och 10 miljoner varaktigt för myndighetens arbete med id-kort. För del ökas anslaget med för verksamhetsutveckling. Den föreslagna anslagsökningen innebär en permanentning av den anslagsökning på som gjordes i tilläggsbudget 1 (prop. 2007/08:99). Anslaget ökas även med samt med för arbetet med och moderniseringen av tullkodex. Utöver dessa anslagsförstärkningar föreslås för såväl som vissa överföringar av medel till eller från anslag inom utgiftsområdena 2, 4 och 22. Utskottet anser att utgiftsramen för utgiftsområde 3 är väl avvägd och har inget att erinra mot de överväganden som ligger till grund för förslaget. Detsamma gäller regeringens förslag till preliminär utgiftsram . De utgiftsökningar som Socialdemokraterna och föreslår avvisas av utskottet. Myndigheterna inom utgiftsområdet erbjuder en god service till allmänhet och företag. De av regeringen föreslagna anslagen möjliggör ytterligare förbättringsarbete i enlighet med vad regeringen föreslår i propositionen. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet de förslag till utökade utgiftsramar som Socialdemokraterna och framställer. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motionerna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattefrågor i budgetpropositionen (s) (), (), (), (), () och () anför: Vi socialdemokrater har höga ambitioner för . Välståndet ska höjas och välfärden utvecklas. För att klara detta behöver en ansvarsfull framtidsinriktad ekonomisk politik. Men det räcker inte med en stark ekonomi; det behövs också ett relativt omfattande skatteuttag för nödvändiga investeringar i utbildning och välfärd. ska ha höga ambitioner för förskolan, sjukvården, arbetslöshetsförsäkringen, skolan, äldreomsorgen, sjukförsäkringen m.m. Det förutsätter ett omfattande skatteuttag. Om skatterna ska ned till ett europeiskt genomsnitt, som regeringen förespråkar, kommer välfärden också att bli sämre och genomsnittlig. Vår utgångspunkt är att skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Den som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre, men alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Detta skapar både solidarisk omfördelning och trygghet. I stället för att investera i utbildning för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden har regeringen sänkt skatterna för dem med omfattande förmögenheter och stora inkomster. Arbetet mot skattefusk har nedprioriterats. Investeringar i jobb och utbildning har uteblivit. Netto har regeringen sänkt skatterna med inklusive de förändringar som föreslås i budgetpropositionen . Vi socialdemokrater vill förändra skatterna så att skattesystemet blir mer rättvist och välfungerande. Syftet med skatternas utformning är att få in de resurser som krävs för investeringar i jobb och välfärd, som skattesystemet bidrar till ökad rättvisa och hållbar utveckling. Dessutom har skattepolitiken genom särlösningar och snåriga regler gjort det svenska skattesystemet mindre effektivt. t.ex. betalar löntagare och pensionärer vid samma inkomst olika mycket i skatt, konsumenter en högre skatt för trädbeskärning än gräsklippning och företag olika mycket i socialavgifter beroende på åldern på deras anställda. En del skatteförändringar går möjligen att motivera var för sig, men kombinationen av särregler och undantag gör systemet oöverskådligt och mindre effektivt. Det skadar skattesystemets legitimitet och därmed viljan att vara med och bidra, och innebär att skattesystemet i sin helhet borde genomgå en större översyn. I avvaktan på detta föreslår vi i vår budgetmotion ett antal förändringar som gör skattesystemet rättvisare och effektivare. Syftet med förvärvsavdraget är att öka skillnaderna mellan de som arbetar och de som inte arbetar. Om du eller jag blir sjuk, arbetslös eller går i pension får vi inte bara lägre inkomst utan dessutom höjd skatt. Det ökar orättvisorna i samhället och gör svagare. Vi avslår regeringens förslag om att förvärvsavdraget ska byggas ut med ett tredje steg. Vi vill i stället använda det budgetutrymme som finns för investeringar i utbildning, jobb och välfärd och för att ta ett första steg i att utjämna skatten mellan löntagare och pensionärer. Vi har inga principiella invändningar mot förslaget höjd nedre brytpunkt, men vi vill i stället använda även dessa resurser för att höja taken inom de gemensamma försäkringssystemen. På så sätt värnas också en av grundbultarna i den svenska modellen, nämligen inkomstbortfallsprincipen. Förvärvsavdraget gör att principen om lika skatt för samma inkomst inte gäller längre. Pensionärer betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika inkomster. Regeringens förslag om höjt grundavdrag för pensionärer utgör att en minimal återställare görs för pensionärerna. För en pensionär som har en pension om betyder regeringens förslag i budgetpropositionen endast sänkt skatt med . Vi socialdemokrater vill ha en mer omfattande skattesänkning som ska ge alla pensionärer i sänkt skatt. Därmed tar vi ett steg för att kompensera pensionärerna och minska den klyfta de borgerliga har skapat. Vi accepterar inte skillnaden mellan beskattning av pension och lön. som vi föreslår denna förändring föreslår vi att kommunerna kompenseras för det höjda grundavdraget för pensionärerna. En betydande finansieringskälla till förvärvsavdraget har varit de kraftiga höjningarna av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Många löntagare har fått sina avgifter höjda med . har ersättningen försämrats. Konsekvensen är att 500 000 löntagare har lämnat arbetslöshetsförsäkringen och står utan försäkring när arbetslösheten ökar. Detta har skadat den svenska modellen. Vi satsar på en kraftfull skattereduktion motsvarande av avgiften till a-kassa. Det betyder att den löntagare som betalar i stället får en skattereduktion om . Detta förslag är av sådan karaktär att det kan verkställas . Förändringen sker inom ramen för förvärvsavdraget och innebär att förvärvsavdraget skalas ned. Det kombinerade förslaget innebär att medlemmar i a-kassan med låga inkomster och höga a-kasseavgifter tjänar mest på förslaget. Det nuvarande avdraget för vissa tjänster som utförs i närheten av hemmet är krångligt: Det innebär att man betalar mindre i skatt om man anlitar någon att klippa gräs i den egna trädgården, men inte om samma person beskär ens träd osv. Krånglet är problematiskt i sig, men det skapar också utrymme för betydande fusk. Vi menar att det finns betydligt mer angelägna områden och effektivare investeringar för att skapa jobb än att subventionera hushållsnära tjänster. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster beräknas kosta skattebetalarna . Vi använder i stället dessa resurser för att förbättra och stärka forskningen. Vi socialdemokrater anser att skattesystemet måste vara rättvist utformat för att vara legitimt. Därför är det viktigt att de med högre inkomster och större förmögenheter betalar mer i skatt än andra. Vi föreslår att en förmögenhetsskatt införs igen, dock i mindre omfattning än den som fanns före valet . Förmögenhetsskatten ska enligt vårt förslag utformas i enlighet med det tidigare gällande regelverket för att beräkna basen för beskattningen. Lättnadsregler och de undantag som fanns ska kvarstå. Några förändringar ska genomföras av förmögenhetsskattens konstruktion. Skattesatsen ska vara . Golvet ska höjas till för ensamstående och 4 miljoner för sammanboende. Ett tak för skatten ska införas motsvarande för ensamstående och för samboende i beskattningsbart kapital. Det innebär att ingen ensamstående kommer att behöva betala mer än i förmögenhetsskatt och inget tvåpersonshushåll mer än i förmögenhetsskatt. Vi kommer dessutom att ha kvar skatteregeln att ingen ska betala av sin inkomst i skatt. med överlikviditet i bolag ska undvikas genom att tillgångar i ett företag ska vara fria från förmögenhetsskatt. Förmögenhetsskatten beräknas med dessa regler inbringa under nästkommande år. Vi är beredda att tillsammans med näringslivet diskutera förändringar i förmögenhetsskattens utformning. En konsekvens av vårt ställningstagande angående förmögenhetsskatt är att kontrolluppgiftsskyldigheten för förmögenhet inte bör slopas, vilket regeringen har föreslagit. De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att avskaffa fastighetsskatten. Det har inte skett. De med lyxvillor har förvisso fått en kraftigt sänkt skatt, men vanliga småhusägare har i stället bara fått se fastighetsskatten byta namn till fastighetsavgift, vilken räknas upp med den vanliga taxeringen. Vid namnbytet flyttades statens intäkter över till kommunsektorn som statsbidraget justerades. Kommuner i och kring storstäder med höga taxeringsvärden och med övervägande flerfamiljshus får en relativt låg intäktsökning, exempelvis förlorar på systemet. Detsamma gäller kommuner med låga taxeringsvärden för småhus. Vår principiella uppfattning är att fastighetsskatten ska vara statlig. Trots regeringens snabba och enligt vår mening ogenomtänkta hantering av fastighetsskatten är det inte rimligt att föreslå omfattande förändringar av den. Det måste vara möjligt för hushållen att planera sin hushållsekonomi. Men för att öka rättvisan föreslår vi två tydliga förändringar av den nu befintliga fastighetsbeskattningen. För det första kommer fastigheter att beskattas på taxeringsvärden . För det andra utökar vi den nuvarande begränsningsregeln så att inte bara pensionärer utan också andra småhusägare omfattas. Begränsningsregeln innebär att ingen småhusägare ska behöva betala mer en av sin inkomst i fastighetsskatt. Detta innebär att nästan 100 000 personer får sänkt skatt. I vår partimotion Fi270 lämnas ett exempel som visar vad vårt förslag innebär för olika kategorier småhusägare. En ensamstående deltidsarbetande småhusägare med en årsinkomst på och en villa med ett taxeringsvärde på kommer med vårt förslag att få fastighetsskatten nedsatt från ca till ca . För två heltidsarbetande småhusägare med en sammanlagd årsinkomst om och ett småhus taxerat till innebär det en oförändrad situation. Däremot får två heltidsarbetande ägare till en exklusiv villa, i exemplet taxerad till , och en sammanlagd årsinkomst på betala ca mer i fastighetsskatt än med dagens regler. Som en del i finansieringen av omläggningen av bostadsbeskattningen infördes en räntebeläggning på uppskov med beskattning av kapitalvinster vid avyttring av bostaden. Skatten på uppskov är problematisk eftersom den minskar rörligheten på bostadsmarknaden och därmed på arbetsmarknaden. Vi anser att räntebeläggningen på uppskov ska slopas senast nästa mandatperiod. Utöver dessa förändringar i fastighetsskatten gör vi också en satsning på för att stödja investeringar i klimatsmarta lösningar för bostäder. Fastighetsägare som gör denna typ av investering ska kunna ansöka om en klimatbonus på av investeringskostnaden, . Stödet ska gå till investeringar i en klimatsmartare lösning än den man har . I stället för att bara stödja en form av klimatinvestering, som var fallet med det tidigare konverteringsstödet, vill vi här skapa möjligheter för en mångfald av lösningar. Det kan röra sig om att gå från oljepanna till bergvärme, att förbättra isoleringen, att man köper nyare, mer täta fönster o.d. Vår bedömning är att bör ha en bolagsskatt som är i nivå med våra närmaste konkurrentländer. Vi delar regeringens bedömning att det är rimligt att kombinera en uppstramning av reglerna för bolagsskatten som skattesatsen sänks. Det är viktigt att det finns en balans i villkoren mellan att vara företagare och anställd. Därför måste de s.k. 3:12-reglerna vara väl anpassade. Regeringen gör nu en förändring i detta regelsystem genom att den s.k förenklingsregeln ska utvidgas så att småföretagens administration förenklas. Vi tycker att det är en bra förändring. Regeringen och utskottets majoritet berömmer sig av att de genomfört flera ändringar som gynnar även småföretagen. Vi är inte lika övertygade om att regeringens skattepolitik är lika förmånlig för småföretagandet som för de välbeställda grupper som gynnas mest av regeringens politik. Ett exempel är att regeringen i valrörelsen lovade att sänka arbetsgivaravgiften för småföretagen. Men de svek löftet och höjde i stället arbetsgivaravgifterna. föreslår regeringen sent omsider att socialavgifterna sänks för alla företag. Vi accepterar denna nedsättning men vill även utöka sänkningen med en generell nedsättning riktad mot småföretagen. Vi satsar genom att göra en nedsättning av arbetsgivaravgiften motsvarande . Det betyder en sänkt kostnad med upp till och företagare. En sådan åtgärd anser vi skulle gynna småföretagandet. För att styra energiförbrukningen i rätt riktning krävs det förändringar på bred front. Socialdemokraterna föreslår därför skatteförändringar på energiskatteområdet. höjdes energiskatten på diesel i miljöklass 1 och 2 med per liter. Till skillnad från regeringen anser vi att även energiskatten på den miljöfarligare dieseloljan i miljöklass 3 bör höjas med per liter för att förhindra att den dieseln tar marknadsandelar. Kraftbolagen har fått stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som kraftigt överstiger produktionskostnaderna. Fastighetsskatten för vattenkraftverk bör därför höjas 2009 och 2010. Även skatten på termisk effekt i kärnkraftverk kan öka utan direkt effekt på elpriset. Socialdemokraterna föreslår därför att denna skatt höjs 2009 och med 2010. Vidare ska säkerställas att den elintensiva industrin inte påverkas negativt av dessa förändringar. De intäkter som dessa förändringar ger ska användas till att finansiera de investeringar som görs för att skynda på utvecklingen till ett hållbart samhälle, med bl.a. en klimatbonus, energieffektiviseringar och energiforskning. Införande av en kilometerskatt för tunga lastbilstransporter bör övervägas. En sådan skatt ökar effektiviteten i transportsystemet och minskar slitage, buller samt utsläpp av partiklar, kväveoxider, svaveldioxid och koldioxid. För att kilometerskatten ska bli effektiv bör den kombineras med satsningar på att bygga ut kapaciteten för godstransporter på järnväg. Särskild hänsyn bör tas till transporter inom skogsnäringen som saknar alternativ till transport på väg. För att skatten ska få full genomslagskraft krävs ett EU-gemensamt system för kilometerskatt. Socialdemokraterna instämmer inte i regeringens bedömning att undantaget för miljöbilar vad gäller trängselskatten bör upphöra , som undantaget för befintliga miljöbilar bör fortsätta att gälla fram t.o.m. . Miljöbilsundantaget har ett fortsatt berättigande för att stimulera fordonsteknikens utveckling. Undantaget för miljöbilar är av stor betydelse för att öka miljöbilsförsäljningen och därmed skapa en större hemmamarknad för den svenska fordonsindustrin. Fler tankställen etableras för förnybara drivmedel och personbilstrafikens nettotillskott av koldioxid minskar. För att den tekniska utvecklingen på miljöbilsområdet ska fortsätta hålla ett högt tempo krävs att lagstiftningen är drivande. Nya miljöbilar har en successivt lägre klimatpåverkan. Detta talar emot att ta bort undantaget för nya miljöbilar som undantaget finns kvar för de redan befintliga miljöbilarna. Socialdemokraterna välkomnar regeringens avsikt att påbörja en utredning om huruvida en skatt bör införas på fluorerade gaser och föreslår att en sådan skatt införs . får sina ansökningar om F-skatt godkända. Regeringens planerade förändringar av möjligheten att få F-skattsedel är således obehövliga. Förändringen riskerar också att sudda ut gränsen mellan arbetstagare och egenföretagare. Detta kan utnyttjas av företagare som genom att anlita personer med F-skatt i stället för anställda kan kringgå kollektivavtal och arbetsrätt. Vi har inte någon invändning mot planerna på att slopa kravet på årlig kontroll av kassaregister om nya bättre lösningar för att garantera skattekontrollen finns. Som ett led i att bekämpa skattefusk anser vi dock att det är väsentligt att kassaregister omcertifieras vid ägarbyte för att på så sätt klargöra ansvarsförhållandena vid eventuella felaktigheter och otillåtna åtgärder i kassaregistret. Vi anser även att det bör införas krav på anslutning eller integrering av kortläsare. har uppskattat att givet de skatter vi har i så betalas det in för lite. Detta beror på slarv, okunskap och fusk. Att bekämpa skattefusket handlar om att stärka välfärden men också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Det är få saker som upplevs så orättvist för företag som att ha blivit utslagna från marknaden av en konkurrent som inte betalar sina skatter och avgifter. Rättvisa regler som följs av alla är viktigt för en fungerande marknadsekonomi. har ett stort ansvar för att lotsa småföretagare och andra till att enkelt betala in sina skatter. Vi menar att regeringen agerar passivt i frågor kring skattefusk och allvarlig ekonomisk brottslighet. Ett flertal åtgärder behöver genomföras för att komma till rätta med skattebortfallet: Vi ser ett särskilt behov att öka arbetet mot den organiserade brottsligheten. Vi redovisar en rad konkreta åtgärder i vår budgetmotion. Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Socialdemokraternas förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi270 yrkandena 3, 4, 6, 811 och 1416 av m.fl. (s) och A396 yrkande 4 av m.fl. (s). Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi270. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Skattebortfallet är ett stort problem och vi anser att flera åtgärder behöver genomföras för att komma till rätta med detta. Vi ser ett särskilt behov av att öka arbetet mot den organiserade brottsligheten. Mot denna bakgrund krävs att får möjlighet att anställa fler medarbetare för att bekämpa skattefusk och organiserad brottslighet. Vi vill anslå till detta ändamål. Dessutom måste det tas krafttag mot den internationella skatteflykten, som utgör ett hot mot välfärdssamhället. Regeringen har varit passiv i denna fråga. Vi anser att det nu behövs ökade personalresurser till för att myndigheten ska kunna förstärka sitt arbete på detta angelägna område. Vi vill anslå för att möjliggöra en sådan satsning. Skattefrågor i budgetpropositionen (v) () anför: Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden, som vi menar ska finansieras via skatterna. Vi vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Det behövs en höjd ambitionsnivå för att ska kunna minska sina utsläpp , i förhållande till nivå. Fram bör utsläppen vara lägre än . Skatter, tillsammans med andra styrmedel, är viktiga verktyg för att nå klimatmålen. har en målsättning att klimatsatsningarna ska uppgå till av BNP . Regeringen har på genomfört stora skattesänkningar. Det innebär ett systemskifte på skatteområdet som det bidragit till att urholka skattebaserna. I och med det minskas möjligheterna till en rättvis fördelning av ekonomiska resurser, och möjligheterna till välfärdssatsningar begränsas. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare och förmögna som arbetslösa, sjuka och pensionärer står för finansieringen. Det betyder att har fått vidgade klyftor. Regeringens skattepolitik har inte bara gynnat höginkomsttagare utan också på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Ett flertal av regeringens skatteåtgärder är dessutom riktade till grupper eller sektorer av näringslivet på ett sådant sätt att vi får fler undantag från en likformig beskattning. avvisar regeringens förslag om ett tredje steg i jobbskatteavdraget och en kraftig höjning av nedre skiktgränsen, vilket minskar antalet skattebetalare som betalar statsskatt. Viljan att betala skatt är hög, och många föredrar satsningar på t.ex. vård och äldreomsorg före skattesänkningar. Skatter måste också upplevas som rättvisa för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet och föreslår en höjd skatt vid högre inkomster genom begränsningar i grundavdraget. Uppräkningen av skiktgränserna begränsas till KPI plus . Regeringens jobbskatteavdrag innebär att inkomstklyftorna ökar och att den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män inte på något sätt förbättras, tvärtom. Det är också en kraftig överdrift att säga att nivån på skatteuttaget påtagligt skulle påverka människors vilja att studera och arbeta i . Det är naturligtvis inte bara skatter utan också lönenivåer som har betydelse. Många människor värdesätter också ett väl utbyggt trygghetssystem. Att inte drabbas av stora inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet är viktiga hörnstenar i politik. Vi tycker att regeringen på ett orättfärdigt sätt skiljer på olika inkomster i skattehänseende. Det innebär att pensionärer och människor som t.ex. har sjuk- eller arbetslöshetsersättning betalar en högre skatt vid samma inkomst. Uppenbarligen har regeringen tagit till sig av kritiken eftersom man föreslår en viss höjning av grundavdraget för pensionärer. står bakom höjningen av grundavdraget för pensionärer men vill att grundavdragshöjningen vidgas. På detta sätt kommer nya grupper som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag att få skattesänkningar. Det gäller t.ex. pensionärer och människor som har sjuk- eller arbetslöshetsersättning. föreslår att reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner tas bort .