yttr · GW05AU4y · 2008-12-16 00:00:00 — Det anförda innebär att vi anser att utbildningsutskottet bör tillstyrka motion Ub5 yrkandena 912. Avvikande mening (mp) () anför: Svensk genusforskning står sig mycket stark i ett internationellt perspektiv enligt en s.k. internationell review som har låtit göra. anser att det är ytterst angeläget att genusforskningen fortsätter att växa. Det är ett område där har möjlighet att bli världsledande. Behovet av genusforskning är dessutom stort eftersom samhället i så hög grad fortfarande präglas av ojämställdhet. Kön tillåts spela en roll på ett sätt som inte är förenligt med de grundläggande principerna om allas lika värde. Ett exempel är lönediskrimineringen. Kvinnor tjänar sämre än män även när de utför likvärdigt eller till och med lika arbete. Samhället har misslyckats med att rätta till detta, och forskning behövs därför. Det finns också ett behov av forskning om praktiskt jämställdhetsarbete och om vilka metoder som åstadkommer resultat. Den tillämpade genusforskningen är mycket angelägen för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen, men det är viktigt att lyfta fram den fria grundforskningens betydelse. Vi i vill framhålla att problematiserandet av traditionella könsroller inte behöver ha en omedelbar samhällsrelevans för att vara vetenskapligt relevant. Även om politiken kan efterlysa vissa perspektiv inom forskningen är det viktigt att forskningen bedrivs med utgångspunkt i de frågor som forskarna själva finner intressanta. Genusforskningen prioriteras inte på så många lärosäten trots den svenska forskningens starka ställning internationellt, dess stora potential och det uppenbara samhälleliga behovet. Därför bör särskilda resurser avsättas på området. Enligt uppfattning är öronmärkning av forskningsmedel i första hand motiverat för att stödja forskning som inte annars skulle ha bedrivits. Så är fallet här, men i den borgerliga regeringens proposition avsätts inga särskilda medel till genusforskningen. anser att bör få ytterligare för att stödja genusvetenskapligt relevant forskning. och dess genusvetenskapliga kommitté ska utforma utlysningarna. I fråga om arbetslivsforskningen kan jag konstatera att en av de första saker som den borgerliga regeringen gjorde efter maktövertagandet 2006 var att lägga ned det mycket uppskattade (). En mängd forskning producerades med såväl hög kvalitet som samhällsrelevans. Det mesta tyder på att en stor del av ALI:s forskning gått förlorad, trots regeringens besked att forskningen skulle fortsätta vid någon annan myndighet. bedrev viktig forskning på områden inom en alltmer komplex och förändringsbenägen arbetsmarknad, inte minst inom jämställdhets- och arbetstidsområdet. Vi i anser att ska återupprättas och har föreslagit medel för detta i vår budgetmotion. En av arbetslivsforskningens viktigare uppgifter är att skapa kunskap om diskrimineringen på arbetsmarknaden och hur man kan komma till rätta med den. Diskriminering är inte förenligt med grundläggande mänskliga rättigheter, och det är problematiskt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. har framstegen varit alltför små och skett alltför långsamt. Arbetslivsforskningen behövs också för att ta fram ny kunskap om organisationsstyrning och om hur man åstadkommer effektiva och hälsosamma organisationer. Regeringen föreslår nu en särskild satsning på arbetslivsforskning som ska ske genom för arbetsliv och socialvetenskap, FAS. Vi i anser att en sådan satsning är synnerligen väl motiverad, särskilt efter nedläggningen av . Det låga beloppet fem miljoner till ett så viktigt forskningsområde vittnar dock om brist på förståelse för de utmaningar som samhället står inför i en alltmer internationaliserad värld. Anslaget bör höjas med till totalt . Det anförda innebär att jag anser att utbildningsutskottet bör tillstyrka motion Ub8 yrkandena .