yttr · GW05SkU1y · 2008-11-07 00:00:00 — I motion Fi272 yrkande 7 (delvis) av m.fl. föreslås att effektskatten på kärnkraft och fastighetsskatten på vattenkraftverk ska höjas. Detta är enligt motionärerna motiverat av att handeln med utsläppsrätter pressar upp priset på el, vilket skapar stora vinster för producenter av elkraft som inte behöver några utsläppsrätter (kärnkraft och vattenkraft) och vars kostnader inte stiger. De genomförda skattehöjningarna innebär högre fasta kostnader för producenter av el från kärnkraft och vattenkraft. Utskottet delar uppfattningen att det är lämpligt att beskatta de extravinster som uppkommer hos kärnkraftsproducenterna till följd av s.k. marginalkostnadsprissättning inom elproduktionen och anser att skattehöjningarna som genomfördes var väl avvägda. Utskottet avstyrker yrkandet om att skatterna ska höjas på nytt. Skattelättnader för koldioxidneutrala drivmedel Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar bedömningen att regeringen bör fortsätta att besluta om skattenedsättning för koldioxidneutrala drivmedel genom dispensbeslut även efter . Den generella skattebefrielsen bör gälla längst t.o.m. utgången av 2013. Det särskilda villkoret, som gäller för att etanol som låginblandas i bensin ska vara skattebefriad, bör slopas . Utskottet ställer sig även bakom bedömningen att regeringen bör undersöka olika alternativ för att fortsatt ge svensk etanolproduktion stabila förutsättningar. För att skapa förutsättningar att öka andelen förnybart bränsle bör därför regeringen skyndsamt utreda ett kvotsystem. I budgetpropositionen lades huvudkomponenterna för en skattestrategi för alternativa drivmedel fast. I budgetpropositionen modifierades den ursprungliga strategin på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel befriades från både koldioxidskatt och energiskatt. Regeringens skattestrategi för koldioxidneutrala drivmedel innebär att dessa drivmedel helt undantas från koldioxidskatt och energiskatt genom dispensbeslut med stöd av 2 kap. 12 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Kommissionen har godkänt skattestrategin t.o.m. utgången av (EUT C 303, 13.12.2006, s. 77). De nuvarande dispensbesluten löper ut eller vid den tidigare tidpunkt då en lagstiftning om generell skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel träder i kraft. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, finansplan m.m., avsnitt 5.6.13, s. 128 f.) har regeringen förklarat att skattestrategin bör föras in som en generell skattebefrielse i lagstiftningen . pågår förhandlingar i rådet om ändringar av bränslekvalitetsdirektivet (Europparlamentets och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändringar av rådets direktiv /12EEG, EUT L 350, 28.12.1998, s. 58, Celex 31998L0070, senast ändrat genom direktiv /17/EG, EUT L 76, 22.3.2003, s. 10, Celex 32003L0017). Ändringarna avser bl.a. möjligheter för medlemsstaterna att öka andelen etanol som kan låginblandas i bensin, men även införandet av ett bindande mål för drivmedelsdistributörer att minska utsläppen av växthusgaser från bränslen för vägfordon och mobila maskiner. Det är inte klarlagt vilka statsstödsrättsliga effekter ett sådant bindande mål får för medlemsstaternas möjlighet att ge skattelättnader för bränslen som används för att uppfylla målet. Det är således osäkert om det skulle vara möjligt att över huvud taget ha kvar skattebefrielsen för biodrivmedel. Regeringen avvaktar därför med att föra in generella regler om skattebefrielse för biodrivmedel i svensk lagstiftning till dess det är klart vad som blir resultatet av förhandlingarna kring bränslekvalitetsdirektivet. I stället fortsätter regeringen att besluta om skattenedsättning genom dispensbeslut. Den generella skattebefrielsen bör dock inte ges längre än t.o.m. utgången av 2013 då statsstödsgodkännandet löper ut. Regeringen bedömer att det särskilda villkor som gäller för att låginblandad etanol ska vara skattebefriad kan tas bort utan att det uppstår någon överkompensation för etanol jämfört med bensin. Regeringen avser därför att ge in en ansökan till kommissionen för att kunna ta bort det särskilda villkoret. Därmed kommer etanol för låginblandning att behandlas på samma sätt som etanol som används i E 85 och bussbränsle. Ett slopande av villkoret skulle kunna innebära att priset på vanlig bensin sjunker med per liter. Enligt regeringens bedömning kan ett godkännande från kommissionen erhållas i sådan tid att slopandet av villkoret kan gälla senast fr.o.m. . Regeringen avser att undersöka olika alternativ för att fortsatt ge svensk etanolproduktion stabila förutsättningar. För att skapa förutsättningar att öka andelen förnybart bränsle avser regeringen att skyndsamt utreda ett kvotsystem. Vid budgetbehandlingen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidneutrala drivmedel bör vara befriade från koldioxidskatt och energiskatt även . Utskottet har i samband med budgetbehandling välkomnat kommissionens godkännande av skattestrategin som innebär att koldioxidneutrala drivmedel kan undantas från koldioxid- och energiskatt under . Utskottet, som i likhet med regeringen anser att klimatfrågan är särskilt angelägen, konstaterar att förutsättningarna har förändrats i och med förhandlingarna i rådet om ändringar av bränsledirektivet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att man bör avvakta med att införa generella regler om skattebefrielse för biodrivmedel i avvaktan på resultatet av förhandlingarna. Som utskottet tidigare anfört (yttr. 2007/08:SkU1y) är det angeläget att de företag som är verksamma på alternativbränslemarknaden får långsiktigt gynnsamma skattevillkor för att kunna utveckla sina verksamheter på så sätt att de skadliga miljö- och klimateffekterna kan minimeras. Utskottet välkomnar regeringens intention att ge svensk etanolproduktion stabila förutsättningar. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att undantaget från trängselskatt för miljöbilar bör upphöra . För befintliga miljöbilar bör dock undantag gälla t.o.m. . Utskottet anser i likhet med regeringen att den s.k. Lidingöregeln bör slopas först i samband med färdigställandet av . Utskottet avstyrker motionsförslagen om att de kommuner eller regioner som vill ska ges möjlighet att införa trängselskatt genom avtal med regeringen, att frågan om ska kunna delegera till kommunerna att införa trängselavgifter, att intäkterna från trängselskatterna i ska användas till förbättringar i kollektivtrafiken och att Essingeleden beläggs med trängselskatt. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). för trängselskatt i den 3 januari31 undantogs vissa mindre förorenande bilar från skatteplikt. När trängselskatten sedan återinfördes stadigvarande behölls undantaget, men begränsades till att gälla . Undantaget omfattar bil som enligt uppgift i vägtrafikregistret är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller annan gas än gasol eller med en bränsleblandning som till övervägande del består av alkohol, se 5 § 4 lagen (2004:629) om trängselskatt. Undantaget upphör enligt nu gällande regler att gälla . Regeringen anför att andelen miljöbilar som har passerat betalstationerna för trängselskatt har ökat väsentligt från före försöket med trängselskatt till . Detta innebär att det nu finns en risk för att miljöbilsundantaget ska underminera trängselskattens primära syfte att leda till minskad trängsel, inte minst eftersom antalet undantagna miljöbilar i ökar. Ökad trängsel försämrar framkomligheten i trafiken och leder till försämrad stadsmiljö. Undantaget innebär vidare en risk för minskade skatteintäkter och därmed minskning av de medel som kan finansiera satsningar på t.ex. körfält för kollektivtrafik och annan väginfrastruktur. Mot denna bakgrund anser regeringen att undantaget från trängselskatt för miljöbilar bör upphöra att gälla fr.o.m. . Emellertid bör en övergångsregel införas för de fordon som enligt nuvarande regler är undantagna från trängselskatt. En proposition med ovan nämnda förslag har lämnats till , Trängselskatt för miljöbilar (2008/98:12). Socialdemokraterna anser att miljöbilsundantaget ska vara kvar. Miljöbilsundantaget har ett fortsatt berättigande för att stimulera fordonsteknikens utveckling. Undantaget för miljöbilar är också av stor betydelse för att öka miljöbilsförsäljningen, etablera fler tankställen för förnybara drivmedel och minska personbilstrafikens nettotillskott av koldioxid. I motion Fi285 yrkande 13 av m.fl. föreslås att de kommuner eller regioner som vill ska ges möjlighet att införa trängselskatt genom avtal med regeringen. I yrkande 14 samma motion föreslås att frågan om kan delegera till kommuner att införa trängselavgifter bör utredas. Motionärerna anser att kommunerna själva bör få avgöra om de vill införa trängselavgifter. I motion Fi272 yrkande 7 (delvis) av m.fl. föreslås att intäkterna från trängselskatten i används för förbättringar i kollektivtrafiken. Vidare föreslår motionärerna att även Essingeleden beläggs med trängselskatt, vilket skulle öka incitamentet att minska bilresorna och inte endast att ändra väg för resan. Utskottet delar regeringens bedömning att undantaget från trängselskatt för miljöbilar bör upphöra men att en övergångsregel bör införas för befintliga fordon. Som utskottet tidigare anfört är trängselskatten en viktig del i arbetet med att finna en långsiktigt hållbar lösning på trafikproblemen i . Frågor om rätt att besluta om skatter och avgifter till staten och att bestämma om användningen av statens medel regleras framför allt i regeringsformen. I samband med att trängselskatten infördes på nytt aviserade regeringen att den kommer att inhämta synpunkter från om möjligheterna att tillåta uttag av lokalt eller regionalt beslutade avgifter i syfte att finansiera transportinfrastruktur. tillsatte en expertgrupp för att ta fram förslag på alternativa sätt att reglera normgivningsmakten. I utredningens uppdrag till expertgruppen ingick att presentera lösningar som öppnar för möjligheten att delegera normgivningsmakten till kommuner i bl.a. frågor om pålagor såsom trängselskatt. Expertgruppen redovisade sitt arbete i en rapport vars innehåll även publicerats i SOU 2008:42. I proposition 2008/09:35 s. 100 anger regeringen att den först efter det att slutfört sin översyn kan lämna eventuella förslag om grundlagsändringar som möjliggör kommunalt beslutade föreskrifter om trängselskatt. Regeringen är dock beredd att också bereda eventuella framställningar från andra kommuner om införande av trängselskatt. Frågan om kommuner ska ges beslutanderätt vad gäller trängselskatter bereds således . Utskottet konstaterar att beräknas lämna sitt slutbetänkande . I avvaktan på resultatet av detta arbete avstyrker utskottet motion Fi285 yrkandena 13 och 14. I samband med att trängselskatterna infördes (prop. 2006/07:109, bet. 2006/07:SkU19, rskr. 2006/07:212) avstyrkte utskottet motionsyrkande om att intäkterna från trängselskatten uteslutande skulle gå till kollektivtrafiksatsningar. Utskottet anförde att man i likhet med regeringen ansåg att intäkterna från trängselskatten skulle användas till att finansiera en del nödvändiga investeringar i vägnätet i och därmed förbättra infrastrukturen. En väl fungerande infrastruktur är avgörande inte bara för biltrafiken utan även för kollektivtrafiken. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därmed motion Fi272 i denna del. Utskottet anser inte att det är aktuellt att införa trängselskatt på och avstyrker motion Fi272 även i denna del. Skatt på fluorerade växthusgaser Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en särskild utredare bör tillkallas med uppdrag att utreda om en skatt på fluorerade växthusgaser bör införas. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att nu införa en skatt på fluorerade växthusgaser. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). I klimatpropositionen (prop. 2001/02:55) anförde regeringen att målsättningen för bör vara att utsläppen av de fluorerade växthusgaserna inte ska var högre jämfört med nivå samt att användningen borde begränsas till områden där alternativ saknas. Målsättningen upprepades i klimatpropositionen 2006 (prop. 2005/06:172, avsnitt 8.7). finns förordningen och rådets förordning (EG) nr 842/2006 om vissa fluorerade växthusgaser. De åtgärder som regleras i förordningen är tänkta att bidra till att EU:s mål om minskad klimatpåverkan enligt Kyotoprotokollet nås. Huvuddelen av bestämmelserna i förordningen började gälla . Klimatberedningen föreslår i sitt betänkande Svensk klimatpolitik (SOU 2008:24) att en skatt ska införas på vissa fluorerade växthusgaser. Enligt Klimatberedningens beräkningar skulle en skatt kunna bidra till en minskning av utsläppen av fluorerade växthusgaser med koldioxidekvivalenter, vilket skulle motsvara av de totala svenska utsläppen av växthusgaser. Regeringen anser att Klimatberedningens förslag är intressant och bör övervägas vidare. Innan ett slutligt ställningstagande tas till om en skatt är det mest lämpliga styrmedlet för att minska dessa växthusgaser, är det dock nödvändigt med ytterligare utredningsarbete. Socialdemokraterna välkomnar regeringens förslag att utreda miljöskatt på fluorerade gaser och föreslår att skatten införs (mot. I motion Fi302 yrkande 38 av m.fl. och i motion Fi285 yrkande 19 av m.fl. (v) anförs att miljöskatt bör införas på fluorerade växthusgaser. Skatten bör tas upp vid import av en fluorerad gas eller import av en produkt som innehåller sådan gas. I motion Fi272 yrkande 7 (delvis) av m.fl. föreslås att en miljöskatt på fluorerade växthusgaser införs. Skattesatsen bör bestämmas till samma nivå som koldioxidskatten för den industri som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att en särskild utredare bör tillsättas med uppdrag att se över om en skatt på fluorerade växthusgaser bör införas. Som utskottet tidigare anfört (yttr. 2007/08:SkU1y s. 66) kräver införandet av en sådan skatt noggranna analyser och överväganden. Utskottet avstyrker därmed motionerna om att införa en skatt på fluorerade växthusgaser. Försäljningsskatt på personbilar och registreringsskatt Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om försäljningsskatt och registreringsskatt. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). har, , ingen försäljningsskatt på nya bilar. I motion Fi302 yrkande 34 av m.fl. och i motion Fi285 yrkande 11 av m.fl. föreslås att en miljöbaserad försäljningsskatt ska införas på nya personbilar. Motionärerna anför att är ett av få EU-länder som inte har en försäljnings- eller registreringsavgift. I SOU 2005:51 presenterades ett konkret förslag där bilar med utsläpp över en viss nivå betalar försäljningsskatt medan andra är befriade. Syftet är att tydliggöra livscykelkostnaden, som den uppmuntrar till köp av mer miljövänliga alternativ. I motion Fi272 yrkande 20 av m.fl. föreslås att en koldioxidrelaterad registreringsavgift införs. Motionärerna anför att har de högsta utsläppen från nya bilar samt att utsläppen i , och har sänkts efter att en differentierad registreringsavgift införts. Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om beskattning av personbilar (KOM[2005] 261). I förslaget anförs bl.a. att uttag av registreringsskatt inte längre ska vara tillåtet och att de medlemsstater som tar ut registreringsskatt successivt ska avveckla skatten. Förslaget har diskuterats vid möten i rådsarbetsgrupper både under det tyska ordförandeskapet och under det portugisiska ordförandeskapet. I förslaget från det portugisiska ordförandeskapet har den del av förslaget som avser avveckling av registreringsskatter tagits bort, medan de regler som avser koldioxidrelatering av fordonsskatt och registreringsskatt är avsedda att vara mer flexibla. Såvitt utskottet erfarit är flera medlemsstater fortfarande kritiska mot gemensamma regler för bl.a. registreringsskatt. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner om att utreda möjligheterna att införa en registreringsskatt i (bet. 2007/08:SkU17 s. 16). Genom arbetet på EU-nivå är frågan om registreringsskatt ändå aktuell för regeringen. Mot denna bakgrund vidhåller utskottet sin tidigare inställning av avstyrker motionsyrkandena. Skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel ska höjas. Jämför avvikande mening 2 (v). Särskilda miljöskatter på bekämpningsmedel och handelsgödsel tas ut med stöd av lagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedel, respektive genom lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel. Syftet med miljöskatterna är att minska användningen av kemikalier i jordbruket och på så sätt minska jordbrukets negativa påverkan på miljön. Gödselmedelsskatten är för varje helt kg kväve, förutsatt att andelen kväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kg verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. har efter förslag i budgetpropositionen beslutat om en återföring av skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel till jordbruksnäringen (vilket inbegriper växthusnäringen). Uppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruket via ett särskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skatten används till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. I motion Fi302 yrkande 40 av m.fl. och i motion Fi285 yrkande 22 av m.fl. (v) föreslås att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel ska höjas . Nämnda förslag lämnas som ett led i att minska jordbrukets påverkan på övergödningen av haven. Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om höjd skatt på bekämpningsmedel och handelsgödsel, senast i betänkande 2007/08:21. Utskottet ser inte skäl för att ändra sina tidigare ställningstaganden och avstyrker därmed motionerna Fi302 och Fi285 i dessa delar. Animalieproduktion beskattning av vegetabilier Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att införa en miljöavgift på de vegetabilier som används till att föda upp djur inom köttproduktionen. Jämför avvikande mening 2 (v). I motion Fi285 yrkande 21 av m.fl. föreslås att en handlingsplan för minskad köttkonsumtion upprättas. Åtgärder i handlingsplanen kan vara att införa en miljöavgift på de vegetabilier som används till att föda upp djur inom köttproduktionen samt ökad information om köttkonsumtionens miljöeffekter. Jordbruksministern () har som svar på en interpellation (2006/07:318) angående köttkonsumtionens miljöpåverkan bl.a. anfört att regeringen inte avser att införa miljöavgifter på de vegetabilier som används för djuruppfödning eller miljöbonus till vegetabilisk produktion då detta inte är styrmedel som regeringen förespråkar. I samma interpellationssvar har jordbruksministern påpekat att det av det landsbygdsutvecklingsprogram som regeringen arbetar under framgår att regeringen stöder köttproduktionen. På betesmarker som nyttjas används inga kemikalier. För den biologiska mångfalden är det angeläget att ha betande djur för att behålla vårt mångfasetterade biologiska landskap. Nötköttsproduktionen är en viktig del för att uppfylla de svenska miljökvalitetsmålen. Som utskottet tidigare anfört (bet. 2007/08:SkU21, s. 39) ställer sig utskottet även i detta avseende bakom regeringens politik. Utskottet avstyrker därmed motion Fi285. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten inte föreligger. Utskottet avstyrker en motion om att avveckla även den resterande delen av reklamskatten. Skatt på annonser och reklam infördes för att finansiera en ökning av det statliga stödet till dagspressen. Bestämmelser om reklamskatt finns i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam (reklamskattelagen). Skatten tas ut på annons som är avsedd att offentliggöras i landet och för reklam som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Reklam i radio, i tv och på Internet omfattas inte av beskattningen tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20). I budgetpropositionerna , 2004 och 2005 tog den dåvarande regeringen upp frågan om ett avskaffande men ansåg med hänsyn till det statsfinansiella läget att det var nödvändigt att dröja med en sådan åtgärd. Ett första steg i avskaffandet togs (budgetpropositionen ) när beslutade att skatten på annonser i allmän nyhetstidning skulle sänkas från och att reklamskatten i övrigt skulle sänkas från . Vidare beslöts att beloppet av den skattepliktiga omsättning som berättigar till återbetalning av reklamskatt för dagspress respektive populär- eller fackpress skulle höjas från 12 respektive till 50 respektive . Ändringarna, som trädde i kraft , har medfört att antalet tidningar som betalar reklamskatt minskat. Ett ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten togs när beslutade att samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som inte är annonsblad, katalog eller program retroaktivt fr.o.m. ska få samma lägre beskattning och högre grundavdrag som gäller för allmänna nyhetstidningar (prop. 2007/08:18, bet. 2007/08:SkU8). Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten prövats. Regeringen anser att det är viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas. Regeringen har dock prioriterat skatteändringar som ökar den varaktiga sysselsättningen, som höjt jobbskatteavdrag och sänkt företagsskatt, före ytterligare sänkning av reklamskatten. I motion Fi266 av () föreslås att den resterande delen av reklamskatten, i enlighet med den vilja som uttryckts av regering och riksdag, avvecklas. Utskottet anförde i samband med behandling av proposition 2007/08:18 att regeringens förslag innebar att ytterligare ett betydande steg nu tas mot ett avskaffande av reklamskatten. Utskottet välkomnade förslaget men ville ånyo erinra om att tidigare ställningstagande avsåg en avveckling av hela reklamskatten. Utskottet anförde att man utgår från att regeringen under kommande budgetberedning har detta mål i sikte (bet. 2007/08:SkU8). Även i yttrande 2007/08:SkU5y har utskottet anfört att man utgår ifrån att möjligheten till ett slopande av reklamskatten tas upp inom ramen för en prövning av budgeten . Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att hela reklamskatten ska avvecklas och förutsätter att detta kommer att ske i kommande förslag från regeringen. Utskottet avstyrker därmed motion Fi266. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att återställa lotteriskatten till den nivå som gällde före . Jämför avvikande mening 2 (v). Enligt lagen (1991:1482) om lotteriskatt ska skatt betalas för svenskt lotteri när vinsterna utgörs av pengar. Penningvinster i lotteri som anordnas av en ideell förening är skattefri. Det är endast AB Trav och Galopps (ATG) lotteriverksamhet som beskattas enligt lagen. Från sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som betalats ut till vinnarna i lotteriet räknats av från de sammanlagda inkomsterna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat. Genom ändringen återställdes lotteriskatten till den nivå som den hade före (prop. 2007/08:11, bet. 2007/08:SkU17, rskr. I motion Fi302 yrkande 42 av m.fl. föreslås att lotteriskatten återställs till den nivå som den hade före den sänkning som skedde .